Prognozuojama, kad bendroji žemės ūkio produkcija šiais metais augs 3,2 proc. Grūdų indėlis, anot Žemės ūkio ministerijos (ŽŪM) Programinio, projektinio valdymo ir analizės skyriaus vedėjo Evaldo Pranckevičiaus, bendroje žemės ūkio produkcijoje yra gana ženklus, rašoma pranešime.
„Statistikos departamento duomenimis, 2019 m. grūdai sudarė 51,2 proc. augalininkystės produkcijos arba 33,1 proc. visos bendrosios žemės ūkio produkcijos. Rapsų dalis bendroje žemės ūkio produkcijoje taip pat yra gana ženkli: 2019 m. rapsai sudarė 14 proc. augalininkystės produkcijoje arba 9,1 proc. visos bendrosios žemės ūkio produkcijos“, – teigia E. Pranckevičius.
Augo supirkimo kainos
Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centro (ŽŪIKVC) duomenimis, Lietuvoje rugsėjo mėnesį augo grūdų bei rapsų vidutinės supirkimo kainos, nedidelė išimtis yra maistiniai rugiai, kurių vidutinė mėnesinė kaina ne padidėjo, o neženkliai (1 Eur už toną) sumažėjo.
„Supirkimo kainos didėjo stebint šalyje gerus (gal net rekordinius) grūdų derlius. Tai – akivaizdus įrodymas, kad Lietuvos grūdų rinka yra integruota pasaulinės globalios rinkos dalis ir kainos koreliuoja su pasaulinėmis, nepriklausomai nuo pasiūlos ir paklausos santykio vidaus rinkoje“, – teigia ŽŪM Programinio, projektinio valdymo ir analizės skyriaus vedėjas.
![Grūdų analizė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/0f2833d0-7dbc-11ed-93db-c1fc3aed5aa7.jpg?noup&w=400)
Rugsėjo pabaigoje supirkėjų sandėliuose buvo saugoma 3,28 mln. t. grūdų ir aliejinių augalų sėklų. Tai yra net 12,3 proc. daugiau negu pernai tuo pat metu. Grūdų bei aliejinių augalų saugomos atsargos rugsėjo mėn. Lietuvos supirkimo įmonėse buvo rekordiškai aukštos.
„Rugsėjo pradžioje buvo saugomas dar didesnis kiekis – 3,45 mln. t. grūdų ir aliejinių augalų. Tai rodo ne tik didelį šių metų derliaus potencialą, bet ir išaugusias galimybes supirkimo įmonėms sandėliuoti tokį kiekį grūdų bei aliejinių augalų vienu metu“, – pasakoja ŽŪM atstovas.
Labiausiai pakilo aliejinių augalų sėklų atsargos – palyginti su praėjusių metų rugsėju, jos išaugo net 31,8 proc. 10,6 proc. padidėjo javų atsargos bei 6,9 proc. – kviečių.
![Grūdų analizė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/0f274970-7dbc-11ed-b50f-6fa38dc383a6.jpg?noup&w=400)
Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) 2020 m. prognozuoja didesnį grūdų derlių pasaulyje bet mažesnį ES šalyse. Rugsėjo mėn. duomenimis, 2020 m. bendras grūdų derlius pasaulyje prognozuojamas 2 764,9 mln. t, ir tai būtų 2,2 proc. daugiau nei 2019 m. Kviečių derlius pasaulyje 2020 m. prognozuojamas 0,2 proc. mažesnis (760,1 mln. t) nei 2019 m.
Šios organizacijos analitikų prognozės duomenimis, ES šalyse bendras grūdų derlius 2020 m. turėtų sudaryti 281,9 mln. t, tai būtų 13,3 proc. mažiau nei 2019 m. Iš to skaičiaus kviečių derlius 2020 m. turėtų sudaryti 121,5 mln. t, tai būtų 22 proc. mažiau nei 2019 m. Mažesnis žieminių kviečių derlius prognozuojamas dėl nepalankių meteorologinių sąlygų pagrindinėse kviečių augintojose – Prancūzijoje ir Rumunijoje, o miežių derliaus prognozė ES šalyse sumažinta dėl sumažėjusių jų pasėlių ploto ir derlingumo.
JAV žemės ūkio departamentas prognozuoja, kad pasaulinė kviečių gamyba didės sparčiau negu vartojimas. Dėl to kviečių atsargos pasaulyje padidės iki rekordiškai aukšto lygio. Nepaisant to, kad pasaulinės kviečių atsargos auga, aukštas grūdų kainas palaiko nerimas dėl Juodosios jūros regiono (ypač Rusijos ir Ukrainos), JAV ir Pietų Amerikos orų. Šiuose svarbiuose grūdų auginimo regionuose yra įsivyravusi ilgalaikė sausra.