Šalmai prie paspirtukų pritvirtinti daugkartinio naudojimo tvirtinimo dirželiais. Prieš pradėdamas kelionę vartotojas galės atsegti dirželį, o pasinaudojęs šalmu ir baigęs kelionę jį vėl pritvirtinti prie paspirtuko.
Anot „Bolt“ vyresniojo operacijų specialisto Igno Kizelevičiaus, šiuo bandymu siekiama įvertinti, kaip sektųsi įstatymo pataisų projekte aprašytą įpareigojimą vykdyti ir kaip į jį reaguotų vartotojai.
„Per pastaruosius kelerius metus įvairių renginių ir iniciatyvų metu esame išdalinę kelis tūkstančius šalmų. Nepaisant to, nematome, kad jų dėvėjimas šiuo metu būtų patrauklus šių transporto priemonių naudotojams. Šis bandomasis projektas leis objektyviai įvertinti, ar tendencijos keičiasi.
Nepamirškime, kad šalmų dėvėjimas ir dabar privalomas nepilnamečiams, važiuojantiems elektriniais paspirtukais, elektriniais dviračiais ar paprastais dviračiais, o taip pat visiems, važiuojantiems šiomis priemonėmis važiuojamąja gatvės dalimi. Nors šių taisyklių privalu laikytis, matome, kad vartotojai nėra linkę to daryti“, – sako „Bolt“ atstovas.
![Elektrinis paspirtukas su šalmu](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/0330f807-1141-4211-b75d-c7f33a5c3f18.jpg?noup&w=400)
I. Kizelevičius pabrėžia, kad elektriniai paspirtukai Lietuvoje yra sparčiai išpopuliarėjusi ir greitai prigijusi alternatyva automobiliui – „Bolt“ duomenimis, reikšminga dalis vartotojų, kurie kelionei pasirenka paspirtuką, rinktųsi kelionę automobiliu, jei paspirtukas būtų neprieinamas. Jei šios alternatyvos neliktų, tikslai mažinti automobilių skaičių bei jų taršą miestuose, gali ir vėl užstrigti popieriuje ar skambiose deklaracijose.
„Jeigu priėmus šias pataisas šalmo nedėvintiems elektrinių paspirtukų ar dviračių naudotojams grės baudos, kaip kad dabar už važiavimą be šalmo važiuojamąja dalimi galima sulaukti 20–40 eurų baudos, žmogui, nenorinčiam dėvėti šalmo tiesiog neapsimokės važiuoti paspirtuku. Tokia bauda reikštų, kad tvarią ir ekologišką transporto priemonę rinktis tiesiog neapsimoka – už pinigus, kuriuos gali tekti skirti baudos mokėjimui, žmogus gali užsipilti kone pusę automobilio degalų bako“, – sako I. Kizelevičius.
„Bolt“ atstovas sako, kad mikrojudumo priemonių naudotojų saugumą užtikrinti padeda labai įvairios priemonės.
„Šį elektrinių dviračių ir paspirtukų sezoną pradėjome su pokyčiais – iki 20 km/val. buvo sumažintas maksimalus greitis, kuris iki minimumo sumažina rimtų galvos traumų tikimybę. Šis ribojimas mūsų paspirtukuose įdiegtas centralizuotai. Tiesa, pastaraisiais metais apskritai mažėja tokių traumų: 2022-aisiais mes buvome informuoti apie 16 tokių sužalojimų, nutikusių su mūsų paspirtukais, o 2023 m. – apie devynis, tad jų sumažėjo net 45 proc.“ – statistika dalijasi I. Kizelevičius.
„Bolt“ specialistas taip pat pabrėžia edukacijos svarbą: įmonė yra įdiegusi sistemą, kuri stebi neatsargaus važiavimo elektriniais paspirtukais ar dviračiais atvejus – slydimą, staigų stabdymą, netvarkingą parkavimą – ir juos pastebėjusi įspėja vairuotojus. Po pirmo įspėjimo su paspirtuko vairuotojais dalijamasi mokomąja medžiaga, kuri padeda prisiminti saugaus važiavimo taisykles Jeigu prireikia antrojo, sumažinamas tam vartotojui leidžiamas maksimalus važiavimo greitis, o jeigu to nepakanka vairuotojui pakeisti savo elgesį, jo prieiga prie paskyros blokuojama.
„Klientų saugumas yra mūsų prioritetas. Skatiname kiekvieną vartotoją imtis jam priimtinų saugumo priemonių – rinktis saugų greitį, važiuoti dviračių takais, naudoti saugumo priemones. Nuolat šviečiame vartotojus apie atsargų keliavimą mikrojudumo priemonėmis ir manome, kad tai labai svarbus įrankis siekiant užtikrinti tiek elektrinių paspirtukų ir dviračių naudotojų, tiek kitų eismo dalyvių saugumą. Tikime, kad šalmas bus efektyvus tiek, kiek vartotojas bus pats motyvuotas jį dėvėti“, – sako I. Kizelevičius.
„Bolt“ elektrinių paspirtukų dalijimosi paslauga šiuo metu veikia 13-oje miestų, o Vilniuje bei Kaune galima išsinuomoti ir elektrinius dviračius.