Dėl žmonių neatidumo šiuo laikotarpiu išauga ir nemalonių techninių eismo įvykių tikimybė. Draudimo bendrovės ir draudimo brokeriai paaiškino subtilybes, kurias turi žinoti automobilių sąvininkai ir vairuotojai.
Prieš šventes daugėja draudiminių įvykių
„Žvelgiant į bendresnę statistiką, netikslinant įvykio vietos, prieš šventes pastebimas techninių įvykių pagausėjimas apie 10 procentų. Žinodami, kaip suintensyvėja eismas stovėjimo aikštelėse, galime gana pagrįstai daryti išvadą, kad bent iš dalies už šį augimą atsakingi yra apsipirkti atvykę žmonės“, – pranešime spaudai sako Andrius Žiukelis, „BTA“ Ekspertizių skyriaus vadovas.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/72c6a6ea-0616-464d-9186-69d5a917508e.jpg?noup&w=400)
Jis pažymi, kad dažniausiai prekybos centrų aikštelėse įvyksta smulkūs techniniai įvykiai – nubrozdinamos automobilių dalys, sudaužomi veidrodėliai ir pan. Net ir smulkūs apgadinimai kelia nepatogumų, nes prireikia laiko surasti nukentėjusio automobilio savininką. Pasak A. Žiukelio, dalis vairuotojų tokioje situacijoje dėl skubėjimo netgi numoja ranka ir pasišalina iš eismo įvykio vietos.
„Net jei nesimato paviršinių žymių po įsirėmimo į kitą automobilį, nereiškia, kad žala nėra padaryta. Naujos kartos automobiliai turi daugybę jutiklių, todėl net ir menkas įsirėmimas gali iš rikiuotės išvesti parkavimo pagalbos, ar kitą įrangą. Ką jau kalbėti, kad pasišalinimas iš eismo įvykio vietos užtraukia ir teisinę atsakomybę“, – priduria A. Žiukelis.
Nedėmesingumo klaidos
Vairavimo instruktorė Eidvilė Verkauskienė nurodo dvi pagrindines klaidas, kurios lemia nemalonumus ir eismo įvykio deklaracijos pildymą. „Tai – pirmumą turinčio automobilio nepraleidimas ir greta stovinčio automobilio apgadinimas neatsargiai atidarant dureles“, – teigia E. Verkauskienė.
Šių klaidų bendras vardiklis – vairuotojų nedėmesingumas.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/ee0b7300-73c6-11ed-ba86-dbedd85c58c5.jpg?noup&w=400)
„Nemažai vairuotojų, vos iš gatvės įsukę į stovėjimo aikštelę, praranda dėmesingumą. Tarsi išsukus iš gatvės taisyklės nustotų galioti. O turi būti priešingai – stovėjimo aikštelėje dėmesį reikėtų sukaupti labiau nei gatvėje ir prisiminti, kad joje galioja Gyvenamosios zonos taisyklės. Tai reiškia, kad negalima viršyti 20 km/h greičio, kad pėstiesiems visose situacijose teikiama pirmenybė, o lenkimai šioje zonoje draudžiami. Dar reikia prisiminti, kad važiuodami atbuline eiga vairuotojai privalo praleisti visus kitus eismo dalyvius. Žinoma, negalima užmiršti stebėti ženklus ir ženklinimus, prisiminti dešinės rankos taisyklę“, – patarimus dalija vairavimo ekspertė.
Ji pažymi, kad prekybos centrų aikštelėse net ir labiausiai įgudę vairuotojai daro klaidų.
„Parkavimo įgūdžių stinga visų amžiaus grupių vairuotojams. Neretai matau, kaip, atrodytų, brandaus amžiaus vairuotojai, valdantys gerus automobilius, parkavimo aikštelėse elgiasi neatsakingai. Važiuoja kirsdami kelias eiles, nesivadovauja aikštelėse pažymėta važiavimo tvarka, todėl kelia sumaištį ir pavojų visiems“, – sako E. Verkauskienė.
Ji pastebi, kad kai kuriems vairuotojams reikėtų prisiminti ir parkavimo įgūdžius bei kultūrą. „Pakanka pastebėti kiek žmonių parkuoja priekiu, ir dar įstrižai. Niekada pati nestoju šalia tokio automobilio, nes akivaizdu, kad vairuotojui stinga ne tik parkavimo įgūdžių, bet ir pagarbos kitiems eismo dalyviams“, – sako vairavimo instruktorė.
E. Verkauskienė primena ir tai, kad parkavimas per dvi stovėjimo vietas yra kelių eismo taisyklių pažeidimas. „Egzistuoja mitas, kad policija nekreipia dėmesio ir nebaudžia už parkavimo taisyklių pažeidimus stovėjimo aikštelėse. Nesąmonė. Pabandykite padaryti avariją – pamatysite, kas bus apkaltintas“, – aiškina ekspertė.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/0c9aedb0-7dc6-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Ne šventi ir prekybos centrų valdytojai
Kita vertus, ji akcentuoja, kad didelę dalį kaltės už įvykius stovėjimo aikštelėse turėtų prisiimti ir prekybos centrų valdytojai.
„Stovėjimo vietų standartas reikalauja, kad vienam automobiliui turi būti skiriama 2,5 m pločio stovėjimo vieta. Su rulete po stovėjimo aikšteles nebėgiojau ir vietų pločio nematavau, tačiau siūlyčiau šį plotį didinti. Standartas senas, o nauji automobiliai yra linkę platėti, tad vietos įlipti ir išlipti darosi vis mažiau. Net rekomenduočiau žmonėms rinktis tuos prekybos centrus, kurie pasirūpina erdvesnėmis stovėjimo vietomis, tinkamai suženklina pravažiavimus, nurodo, kurie keliai yra pagrindiniai, o kurie – šalutiniai“, – patarimus prekybos centrams ir vairuotojams dalina vairavimo instruktorė.
Pro jos akis nepraslydo ir tai, kad prekybos centrai, sudarydami judėjimo stovėjimo aikštelėje schemą ir pasirinkdami ženklinimo priemones, kartais tiesiog nepaiso ženklinimo taisyklių. Pavyzdžiui, ant kelio dangos prirašo žodžių „STOP“. Pagal taisykles šis užrašas sustoti neįpareigoja, o tik informuoja apie tai, kad priekyje bus atitinkamas ženklas. Tačiau iš tiesų tokio ženklo nebūna.
„Tai kam klaidinti?“, – klausimą kelia E. Verkauskienė.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/055ad970-7dc6-11ed-b50f-6fa38dc383a6.jpg?noup&w=400)
Atsakomybė – vairuotojų rankose
Parduotuvių stovėjimo aikštelėse, anot instruktorės, iš tiesų trūksta kontrolės. Bet griežtesnės tvarkos tarsi niekas ir nenori įvedinėti: neįvyko avarija ir gerai, o jei įvyks – atsakys kaltininkas. „Taip kad savo automobilių saugumu suinteresuoti tik patys vairuotojai, kurie nukenčia nuo žioplių ir atsakomybės vengiančių prekybos centrų“, – kerta instruktorė.
A. Žiukelis savo ruožtu primena, kad jei stovėjimo aikštelėje nukenčia automobilis, o kaltininkas pasišalina iš įvykio vietos, nukentėjusios transporto priemonės vairuotojui gali tekti remonto darbus padengti iš savo kišenės.
„Jeigu automobilis nėra draustas pagal Kasko sutartį, draudimas nuostolius atlygina tik tuomet, kai yra žinomas įvykio kaltininkas. Jei jis sąžiningas ir pavyksta su juo užpildyti įvykio deklaraciją – jokių komplikacijų nekils. Tačiau jei jis pasišalins iš įvykio vietos, vienintelė nukentėjusiojo viltis – kreiptis į policiją. Jei stovėjimo aukštelė yra stebima kameromis, pareigūnams gali pavykti nustatyti kaltininką, kuriam tokiu atveju grėstų ir nuobauda už pasišalinimą iš įvykio vietos. Apsidraudus Kasko nuostoliai atlyginami ir tada, kai kaltininkas nėra žinomas“, – sako BTA Ekspertizių skyriaus vadovas.
Per metus draudimas pabrango 20 proc.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/54941370-73c7-11ed-a55d-d7593469e146.jpg?noup&w=400)
Kaip anksčiau rašė Delfi, Privalomuoju civilinės atsakomybės draudimu besidraudžiantiems vairuotojams šiuo metu tenka mokėti bent penktadaliu daugiau nei prieš metus. Ekspertai sako, kad taip yra, nes žymiai išaugo ir draudikų išlaidos. Visgi jau matomi ženklai, leidžiantys tikėtis, kad ateinančiais metais kainos augti nustos, o gal net ir pradės trauktis – tai lems mažėjanti infliacija ir auganti konkurencija rinkoje.
Lietuvos banko duomenimis, ne gyvybės draudimo rinka pagal pasirašytas įmokas per pirmąjį šių metų pusmetį išaugo 24,3 proc., iki 540 mln. eurų. Didžiausią įtaką tam padarė su transportu susijusios draudimo rūšys – vien privalomojo transporto priemonių civilinės atsakomybės draudimo įmokos, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu pernai, padidėjo 22,8 proc., o išmokos – 21,4 procento. Per pirmąjį pusmetį vairuotojai pasirašė privalomojo draudimo sutarčių už 163 mln. eurų, o draudikų išmokos į eismo įvykius patekusiems vairuotojams siekė 95,4 mln. eurų.
Didėjo draudikų išlaidos
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/bf726965-f047-4d7d-b073-a4a79f040777.jpg?noup&w=400)
Draudimo brokerių bendrovės „AON Baltic“ vadovas Žilvinas Petrauskas Delfi sako, kad Lietuvos banko duomenys visiškai atitinka skaičius matomus įmonės valdomoje svetainėje Draudimas.lt, kurioje vairuotojai gali užpildyti paraišką ir gauti skirtingų draudimo bendrovių pasiūlymus su kainomis.
„Priklausomai nuo segmento, privalomojo draudimo kainos šiemet augo 20 proc. ir daugiau“, – vertina Ž. Petrauskas. Pasak jo, pagrindinė kainų augimo priežastis yra vadinamoji „žalų infliacija“, kuri reiškia, kad draudimo bendrovės patiria daugiau išlaidų, todėl didina ir savo paslaugų kainas.
„Per pastaruosius porą metų smarkiai augo automobilių servisų įkainiai, brango detalės. Pagaliau, draudikų kaštai didėjo ir dėl augančių atlyginimų, kitų sąnaudų. Tai ir yra pagrindinė priežastis, kodėl draudimas vairuotojams pabrango“, – dėsto „AON Baltic“ vadovas.
Yra išimčių, gali ir išieškoti
Civilinės atsakomybės draudimas transporto priemonių savininkams yra privalomas ir jis yra skirtas eismo įvykių žaloms kompensuoti. Tačiau draudikai primena – yra ir išimčių. Anot „Ergo“ Verslo klientų transporto draudimo portfelio valdytojo Rimvydo Pociaus, dalis įvykių būna nedraudžiamieji, todėl vairuotojams rekomenduojama žinoti savo pareigas ir prisiminti, kuriais atvejais žala gali būti išieškota iš kaltininko.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/055470d0-7dc6-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
Žalos siekia 45 milijonus eurų Draudimo bendrovės „Ergo“ duomenimis, per pastaruosius dešimt šių metų mėnesių jau užfiksuota daugiau nei 34 tūkst. transporto priemonių įvykių, iš kurių 16 tūkst. yra susiję su vairuotojų civilinės atsakomybės draudimu. Jiems įvykus, transporto priemonių savininkų patirtos žalos siekia 45 mln. eurų – iš jų beveik 26 mln. kompensuoja su vairuotojų civilinės atsakomybės draudimu susijusius nuostolius. Nors, kaip pastebi R. Pocius, nedraudžiamųjų įvykių dalis, palyginus su bendra statistika, yra maža, vairuotojams svarbu žinoti, kada nuostolių draudikai nekompensuoja.
„Transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimas (TPVCAD) atlygina eismo įvykyje žalą automobiliui, turtui ar asmeniui, kurią sukėlė su apdraustu automobiliu už įvykį atsakingas vairuotojas. Išmoką nukentėjusysis gauna beveik visais atvejais.
Tačiau būna ir atvejų, kuomet nuostolius iš apsidraudusio asmens draudikai gali išieškoti. Negana to, yra ir kelios išimtys, kada žala transporto priemonės valdytojui yra nekompensuojama – dalis įvykių yra nedraudžiamieji. Norint išvengti nesusipratimų, automobilių vairuotojai turėtų žinoti savo pareigas bei prisiminti kada patirti nuostoliai nėra atlyginami“, – sako R. Pocius.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/2add7d26-9446-4f8e-aa51-9d9b42c3453a.jpg?noup&w=400)
Išmokos priklauso nukentėjusiajam
Draudimo bendrovės atstovas pažymi, jog TPVCAPD apsaugo eismo įvykyje nukentėjusių trečių asmenų finansinius interesus visais atvejais, išskyrus retas išimtis, tačiau nuostoliai gali būti išieškoti ir iš įvykio kaltininko. „Išmokos nukentėjusiajam priklauso visais atvejais, nepaisant to, ar įvykio kaltininkas buvo neblaivus, ar pasišalino iš įvykio vietos, ar neturėjo vairuotojo pažymėjimo. Draudimo bendrovė visada išmoka žalą nuketėjusiems asmenims. Tačiau, jei, pavyzdžiui, įvykį sukėlė neblaivus vairuotojas – draudimo bendrovė nuostolius išieškos iš kaltininko“, – teigia „Ergo“ atstovas.
Anot R. Pociaus, išmokos gali būti išieškomos iš kaltininko ir tais atvejais, jei žala buvo padaryta tyčia, jei pastarojo automobilis buvo techniškai netvarkingas, pavyzdžiui, buvo susidėvėjusios automobilio padangos ir dėl to kaltininkas negalėjo laiku sustabdyti automobilio. Be to, neretai pasitaiko atvejų, kuomet automobilis naudojamas taksi, pavežėjo veiklai to nenumačius draudimo sutartyje arba automobilį vairavo mažesnę vairavimo patirtį turintis asmuo. Tokiais atvejais draudimo įmonė taip pat turi galimybę dalį nuostolių išieškoti iš kaltininko.