Išsamų vertinimą geriausiai gali atlikti NT vertintojai ir ekspertai, tačiau ir savarankiškai renkantis gyvenamąjį plotą galima vadovautis šiais vertinimo kriterijais:
1. Kiek būstas atitinka daugumos paklausą?
Šiuo metu rinkoje paklausiausi yra 2 arba 3 kambarių butai. Šeimos renkasi trijų kambarių, o jauni žmonės dažniausiai ieško dviejų kambarių buto. Taip pat pastebima tendencija, kad vis daugiau pirkėjų gali sau leisti įsigyti didesnio ploto butus. Tai reiškia augančią perkamąją galią, kuri NT rinkoje vertinama pirkėjų gebėjimu įpirkti vis didesnio ploto NT vienetą.
2. Būsto suplanavimas
Racionalus būsto suplanavimas yra toks, kuriame protingai išnaudotas kiekvienas kvadratinis metras, sukuriant daugiau patalpų mažesniame plote. Pavyzdžiui, 2 kambarių bute, kurio plotas yra 32 kv. m, kiekviena vieta ir detalė turėtų būti kruopščiai apgalvota ir, prireikus, pritaikyta transformuoti. Tokią galimybę sukuria stumdomosios pertvaros, racionalus santechnikos prietaisų ir baldų išdėstymas, sieninių spintų nišos, pereinamųjų erdvių eliminavimas.
Likvidumui įtakos turi ir tai, ar būstas išdėstytas per 1, ar per 2 aukštus. Pastarasis variantas mažiau patrauklus, nes laiptai užima nemažai erdvės, kambariai dviejų aukštų būstuose dažniausiai yra nestandartiškai suplanuoti. Patalpų suplanavimo ypatumai lemia būsimą likvidumą: kuo standartiškesnis buto planas, tuo didesnė tikimybė, kad butas atitiks kito pirkėjo poreikius.
3. Langų išdėstymas pagal pasaulio kryptis
Natūralios šviesos kiekis bute didžiąja dalimi priklauso nuo to, į kurią pasaulio pusę nukreipti langai. Lietuviai labiausiai vertina į vakarus orientuotus butus, nes mūsų regione ilgiausiai šviečia vakarinė saulė.
Tiesa, jeigu miegamojo kambario langai žiūri į vakarus ar pietus, greičiausiai juos teks pridengti naktinėmis užuolaidomis, nes kambarys labai greitai įšils nuo saulės spindulių.
Rytinė pusė yra neutraliausia, nes ryte saulė ne tokia kaitri, be to, šviečia trumpiau negu vakarinė. Įprastai manoma, jog šiaurinė kryptis – mažiausiai vertinama, tačiau pastebima, kad jei bute yra kelios langų kryptys, lietuvių nebebaugina miegamųjų kambarių šiaurės kryptis.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/b86642b0-7354-11ed-ba86-dbedd85c58c5.jpg?noup&w=400)
4. Vaizdas pro langus
Visi tikisi gražaus vaizdo pro namų langus, pageidauja, kad panoramos neužstotų kitas pastatas, nebent tai būtų Gedimino pilis. Geriausiai vertinami vaizdai – parkas arba miškas. Beje, patrauklus vaizdas pro langą gali visiškai eliminuoti langų krypties pagal pasaulio šalis kriterijų. Net jeigu visi buto langai žiūri į šiaurę, bet fone matoma upė, toks butas bus paklausus. Įprastai toks malonus akiai vaizdas papildomai kainuoja 5–10 proc. buto kainos.
5. Pastato, kuriame perkamas būstas, kokybė
• NT likvidumas didžiąja dalimi susijęs su pasirinkto objekto statybos metais bei naudojamų medžiagų ir inžinerinių sprendimų kokybe.
• Naujos statybos ar renovuotame daugiabutyje esantis butas bus patrauklesnis už senos statybos namą. Būsto likvidumą augina ir vidaus apdaila, liftai, automobilių stovėjimo aikštelė, sandėliukai, vidinis kiemas.
• Būsto likvidumą didina ir įdiegtos inžinerinės sistemos – gyventojai teigiamai vertina šildymą, turintį individualią apskaitos sistemą. Taip pat dabar vis labiau populiarėja grindinis šildymas, nes taip sutaupoma radiatorių užimama erdvė.
Svarbu atkreipti dėmesį į vėdinimo sistemą – rekuperacinė sistema yra geriau vertinama nei natūrali. Rekuperatoriai užtikrina, kad šiluma nebus išleidžiama į orą vėdinant patalpas šaltuoju metų laiku.
6. Pastato aplinka ir kaimynystė
NT ekspertai pastebi, kad būsto ieškančioms šeimoms rūpi tiek paties buto kokybė, tiek šalia jo esanti aplinka bei žaliosios erdvės. Vienas iš pagrindinių prioritetų šeimai yra galimybė turėti saugų kiemą. Dar jos domisi, ar norint praleisti laisvalaikį gamtoje reikės ieškoti žaliųjų zonų, ar pavyks patogiai jas pasiekti pėsčiomis ar dviračiu.
Tuo tarpu šeimų dar nesukūrusiems žmonėms svarbu, kad namų aplinka būtų rami, estetiška, jie vengia gyventi šalia triukšmingų vietų.
Dar likvidumą augina aplink konkretų būstą sukurta infrastruktūra ir jį supanti aplinka. Vieta, kurią galima lengvai pasiekti automobiliu ir visuomeniniu transportu, kur netoliese yra prekybos centras, darželis ir mokykla, sporto zonos, sulauks didesnio susidomėjimo. Net ir tokios detalės kaip stovėjimo vieta svečių automobiliui ar netoli plytintis parkas daro būstą patrauklų gyventi, taigi ir pakelia jo vertę.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/acb8c230-7354-11ed-b29f-3da05397cd7c.jpg?noup&w=400)
7. Vieta
Vienas svarbiausių likvidumo požymių – būsto lokacija. Didžiuosiuose šalies miestuose: Vilniuje, Kaune ar Klaipėdoje, būstas bus kur kas likvidesnis už esantį nedideliame miestelyje. Tai atspindi ir nemenkas būstų kainų skirtumas didmiesčiuose ir regionuose.
Kadangi miestuose sukuriama daugiausia ekonominės vertės, pritraukiama daugiausia investicijų ir yra daug gerai apmokamų darbo vietų, čia būsto vertė išlieka aukštesnė. Būsto vertė skirtingose miesto vietose taip pat skiriasi. NT centrinėje miesto dalyje visada yra paklausesnis už esantį miegamajame rajone ar miesto pakraštyje.
Investicija į NT miesto centre yra laikoma viena saugiausių, nes čia įsikūrusių objektų paklausa visada išlieka didelė.
8. Vietovės potencialas
Renkantis butą reikėtų atkreipti dėmesį ir į vietos plėtros potencialą, nuo kurio didžiąją dalimi priklausys ir ten jau iškilusių pastatų likvidumas. Dabar 5 metų perspektyvoje nemažai vystymo projektų numatoma Šnipiškėse, Paupyje, Naujininkuose.
Labai gerai vietovės potencialą iliustruojantis pavyzdys yra Naujamiesčio rajono transformacija Vilniuje. 2000 m. šis rajonas garsėjo apleistomis gamyklomis, o buto kainos buvo slegiančiai žemos ir nesiekė net 800 Eur. už kv. m. Dabar Vilniaus miesto kontekste tai viena paklausiausių vietų gyventi. Buto kaina Naujamiesčio senos statybos daugiabutyje jau siekia 1 200 Eur už kv. m, o naujos statybos bute (tik su daline apdaila) prasideda nuo 1 650 Eur. už kv. m.
9. Kainos tvarumo indeksas
Galiausiai svarbu pažymėti, kad likvidus būstas dar nereiškia, kad už jį turite permokėti ar galite prašyti sumos, kuri būtų gerokai didesnė negu rinkoje vyraujančios vidutinės kainos. Tačiau kuo būstas turės daugiau anksčiau išvardytų likvidumo požymių, tuo būsite tikresni, kad jo vertė atitiks NT rinkos augimą. O prireikus būstą parduoti, už jį galėsite tikėtis ne mažesnės nei tuo metu rinkoje vyraujančios kainos.
Konkretaus būsto rinkos kainą galima įvertinti tvarumo indeksu, kuris šiemet pasiūlytas ir Lietuvos rinkoje. Pradinėje įsigijimo stadijoje indeksas iškart leidžia pirkėjui įsivertinti kainą ir, jei ji yra tvari, tai padidina tikimybę, kad to būsto vertė ateityje augs.