„Protestuojame prieš barbariškus sprendimus kištis į autentiškas memorialinių muziejų erdves. Tie pareiškimai, kurie nuskambėjo iš Kultūros skyriaus vedėjo, kad tos erdvės bus keičiamos, iš vicemerės, kad ten bus kuriamos rezidencijos ir kad ten bus pasaulinė praktika, akademinę bendruomenę privertė išeiti į aikštę. Mes iš pradžių norėjome labai kultūringai, tiesiog pasikalbėti su meru, bet meras atsisakė susitikti, tai mes nematome kito būdo, kaip tik išeiti ir protestuoti prieš barbariškus sprendimus“, – Eltai teigė buvęs kultūros ir švietimo ministras Darius Kuolys.
„Niekinti Krėvę, kaip konservatorių rėmėjai socialiniuose tinkluose šiandien vadina juos išsigimėliais ar okupantų šunimis. Šių sprendimų rėmėjai kalba tokia leksika, mes skatiname agresyvią barbarybę. Šios barbarybės taip lengvai nesustabdysi. Ateis taip pat radikaliai nusiteikusi jaunoji kairė ir ardys kitą pusę“, – pridūrė jis.
Kalbėdamas aikštėje D. Kuolys tikino, jog „savivaldybė padarė viską, kad ja nepasitikėtume“.
Kelios dešimtys protestuotojų Europos aikštėje buvo nešini plakatais „muziejų naikinimui – ne“, „neišpeškit rašytojų plunksnų“ ir „Vilniun cirkas atvažiavo, pasitraukite visi“. Pasak visuomenininkų, pastarasis vaizduoja kaip meras Valdas Benkunskas buldozeriu traiško Vilniaus kultūrą.
![Protestas prieš lietuvių rašytojų memorialinių erdvių naikinimą](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/73981d8a-f1ec-43c2-a86f-3991bd1460fa.jpg?noup&w=400)
Praėjusią savaitę tokiai pertvarkai prieštaraujantys visuomenininkai paragino gyventojus pasirašyti peticiją. Už reikalavimą stabdyti muziejų naikinimą jau yra pasirašę per 1,5 tūkst. gyventojų. Pasak proteste kalbėjusios Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto direktorės Aušros Martišiūtės-Linartienės, toks aktyvumas rodo visuomenės neabejingumą šiam klausimui.
Mes iš pradžių norėjome labai kultūringai, tiesiog pasikalbėti su meru, bet meras atsisakė susitikti, tai mes nematome kito būdo, kaip tik išeiti ir protestuoti prieš barbariškus sprendimus
„Peticija parodo, kad visuomenė nėra abejinga šiam klausimui, kad visuomenei yra svarbu, ką mes turime autentiško savo kultūroje. Tai yra ne vien literatūra, tai yra ir istorijoje. Bet kokią tokią problemą sprendžiant turi būti tariamasi su akademikais, to padaryta nebuvo. Tai yra ne tik Vilniaus miesto reikalas, tai visos Lietuvos reikalas“, – kalbėjo ji.
Prie mikrofono priėjęs rašytojas Dainius Razauskas citavo Vinco Mykolaičio-Putino eiles ir kritikuodamas savivaldybės priimtą sprendimą tarė – „š**žiai“.
Proteste pasirodė vicemerė
Pas protestuotojus atėjusi Vilniaus vicemerė Simona Bieliūnė tikino, kad šiuo metu pertvarka numato tik juridinio statuso, ne muziejų turinio pasikeitimą. Anot jos, diskusijoms dėl turinio bus skirti dar 9 mėnesiai ir ji raginanti visuomenininkus išsakyti savo mintis.
„Linkiu, kad šioje srityje kompetencijų turintys žmonės prisijungtų prie diskusijų. Tezės apie uždarymą ar naikinimą to, kas yra brangu ir savivaldybei, yra klaidingos. Ir kad jos nebūtų pagrindas toliau eiti į konfliktus, o leistų eiti į sprendimus, nuo kurių visi laimėsime“, – proteste kalbėjo S. Bieliūnė.
ELTA primena, kad praėjusią savaitę sostinės savivaldybės taryba, siekdama optimizuoti miesto muziejų tinklą, nusprendė uždaryti Markučių dvaro muziejų ir jo rinkinį perduoti Vilniaus miesto muziejui. Pastarajam bus perduotas ir Beatričės Grinevičiūtės memorialinio buto-muziejaus rinkinys. Vietoje muziejų ketinama įsteigti jų padalinius.
Be to, savivaldybės tarybos sprendimu nutarta prijungti trijų rašytojų memorialinius namus prie organizacijos „Vilnius UNESCO literatūros miestas“. Venclovų namus, įsikūrusius Pamėnkalnio gatvėje, bei V. Mykolaičio-Putino bei V. Krėvė-Mickevičiaus butus, esančius Tauro gatvėje, ketinama atvertinti literatūrinėms rezidencijoms.
Vilniaus savivaldybės atstovai akcentuoja, kad priimtas sprendimas kol kas „yra formalus, leidžiantis pradėti teisinius įstaigų tinklo pokyčius“. Aiškesnę įstaigų turinio koncepciją, pasak jų, ketinama pateikti per artimiausius devynis mėnesius.