Remiantis tyrimo rezultatais, trečdalio iš 6,7 tūkst. ankstyvų mirčių, susijusių su aukštesne temperatūra 93 Europos miestuose 2015 m., buvo galima išvengti, rašoma žurnale „The Lancet“.
Šiuo metu vidutiniškai vos 15 proc. miestų aplinkos Europoje dengia kokia nors lapija.
Tyrimas yra pirmasis, kuriame prognozuojama, kiek ankstyvų mirčių dėl aukštesnės temperatūros miestuose būtų galima išvengti, jei būtų įrengta papildoma medžių danga, sakė pagrindinė autorė Tamara Iungman, Barselonos pasaulinės sveikatos instituto (ISGlobal) tyrėja.
„Jau žinome, kad aukšta temperatūra miestuose yra susijusi su neigiamais padariniais sveikatai, pavyzdžiui, širdies ir kvėpavimo nepakankamumu, hospitalizacija ir ankstyvomis mirtimis“, – teigė ji paskelbtame pranešime.
![Asociatyvioji nuotr.](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/26c9cfc0-7471-11ed-988c-67a858716fcf.jpg?noup&w=400)
„Mūsų tikslas – informuoti vietos politikus ir sprendimų priėmėjus apie strateginio žaliosios infrastruktūros integravimo į miestų planavimą naudą, siekiant skatinti tvaresnę, atsparesnę ir sveikesnę miestų aplinką.
Dėl vadinamojo miesto šilumos salos efekto miestuose fiksuojama aukštesnė temperatūra nei aplinkiniuose priemiesčiuose ar kaimo vietovėse.
Šį papildomą karštį pirmiausia sukelia augmenijos trūkumas, oro kondicionavimo sistemų išmetamosios dujos kartu su tamsiu asfaltu ir statybinėmis medžiagomis, kurios sugeria ir sulaiko šilumą.
Klimato kaita jau sustiprino šią problemą. Praėjusiais metais Europoje buvo užfiksuota karščiausia vasara per visą istoriją ir antri šilčiausi metai.
Nauda sveikatai
Visame pasaulyje karščio bangos yra rekordinės, o pastaraisiais dešimtmečiais jų trukmė vis ilgėja.
Šiandien Europoje dėl šalčio vis dar miršta daugiau žmonių nei dėl karščio. Tačiau klimato modeliai rodo, kad po dešimtmečio su karščiu susijusios ligos ir mirtys taps didesne našta sveikatos priežiūros tarnyboms.
„Tai darosi vis aktualiau, nes Europa patiria vis ekstremalesnius temperatūros svyravimus, kuriuos sukelia klimato kaita“, – sakė T. Iungman.
Tyrėjai įvertino vyresnių nei 20 metų žmonių mirtingumą 2015 m. birželio-rugpjūčio mėnesiais, iš viso 57 mln. gyventojų.
Šie duomenys buvo analizuojami atsižvelgiant į vidutinę paros temperatūrą miestuose pagal du modeliavimo scenarijus.
Pirmajame buvo lyginama miesto temperatūra su miesto šilumos salomis ir be jų. Antrajame modeliuotas temperatūros sumažėjimas, jei medžių danga būtų padidinta iki 30 proc.
![Asociatyvioji nuotr.](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/08630ff0-7e40-11ed-8212-bd59eb578ccb.jpg?noup&w=400)
Vidutiniškai 2015 m. vasarą temperatūra miestuose buvo 1,5 laipsnio Celsijaus aukštesnė nei aplinkinėse kaimo vietovėse. Miestas, kuriame skirtumas buvo didžiausias – 4,1 laipsnio Celsijaus – buvo Klužas-Napoka (Rumunija).
Visuose miestuose 75 proc. visų gyventojų gyveno bent vienu laipsniu aukštesnėje temperatūroje, o 20 proc. miestų temperatūra buvo bent dviem laipsniais aukštesnė.
Apskritai miestai, kuriuose mirtingumas dėl temperatūros buvo didžiausias, buvo Pietų ir Rytų Europoje.
„Tai svarbus tyrimas, – komentavo Oksfordo universiteto lektorius Laurence'as Wainwrightas.
„Miesto medžių sodinimas – tinkamu mastu, tinkamose vietose ir esant tam tikroms kitoms sąlygoms – tikėtina, kad daugelyje miestų teritorijų kukliai, bet realiai sumažina su karščiu susijusių mirčių skaičių.“
Ankstesni tyrimai parodė, kad žaliosios erdvės gali turėti papildomos naudos sveikatai, pavyzdžiui, mažinti širdies ir kraujagyslių ligų, demencijos ir prastos psichikos sveikatos atvejų skaičių, taip pat pagerinti vaikų ir pagyvenusių žmonių kognityvines funkcijas.