Tačiau sekti naujienas, skaityti straipsnius ir išbandyti naujai išleistą funkcionalumą yra labai sveika ir naudinga, tai leis kiekvienam Front-End programuotojui ne tik augti kaip specialistui, bet ir tobulėti. IT įmonės „Devbridge“, priklausančios kompanijai „Cognizant Softvision“, Front-end praktikų vadovas Žygimantas Jūrelė dalijasi aštuoniomis esminėmis funkcijomis, be kurių šiandien neišvers šiuolaikinis Front-End programuotojas.
1. HTML, JavaScript ir CSS panaudojimas dizaino įgyvendinimui.
HTML, Javascript ir CSS yra trys fundamentalios interneto svetainių kūrimo technologijos, su kuriomis kiekvieną dieną susiduria Front-End programuotojas. Seniausia ir bene svarbiausia jų – HTML, kalba, kuria aprašome norimą atvaizduoti turinį, t.y. elementus, tekstą, paveiksliukus ir visa tai, su kuo susiduriame interneto svetainėse. Šio turinio stilizavimui naudojame CSS, kai priskirdami tam tikras taisykles minėtiesiems HTML elementams, mes gauname gražų ir struktūrizuotą vaizdą. Dizaino įgyvendinimo kontekste, Javascript naudojamas interakcijoms bei animacijoms įgyvendinti, be šios kalbos interneto svetainės būtų labiau statinės.
2. Balanso tarp estetinio ir funkcinio dizaino užtikrinimas.
![JAV programavimo paslaugų įmonės „Devbridge“ Front-end praktikų vadovas Žygimantas Jūrelė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/f3fe11e0-7e49-11ed-93db-c1fc3aed5aa7.jpg?noup&w=400)
3. Vartotojo sąsajos kūrimas ir priežiūra.
Kuriant vartotojo sąsają Front-End programuotojas turi sugebėti matyti tiek individualius elementus, tiek ir visą sistemos vaizdą, suprasti kaip vieni elementai sąveikauja su kitais. Kiekvienas elementas turi savo tikslą, todėl programuotojui itin svarbu žinoti kaip ir kada elementai turi būti naudojami. Front-End, kaip ir bet kurioje kitoje programavimo kalboje, egzistuoja tam tikri principai, padedantys kurti optimizuotą vartotojo sąsają bei ją lengviau prižiūrėti.
4. Vartotojo patirties optimizavimas.
Vartotojo patirties optimizavimas yra svarbus ir nenutrūkstamas procesas. Labai svarbu pažinti vartotoją, gauti kuo daugiau informacijos apie jį ir jo naudojimosi jūsų programinės įrangos ar interneto svetainės ypatumais. Tai padaryti padės įvairūs tyrimai bei analizės, pavyzdžiui, vartotojų tipo nustatymas, interviu su vartotojais, konkurentų analizė ir pan.
5. Prisitaikančio dizaino kūrimas, tiek mobiliesiems įrenginiams, tiek skirtingoms naršyklėms.
Šiandieniniame pasaulyje interneto svetaines galima pasiekti naudojantis pačiais įvairiausiais įrenginiais – nuo kompiuterių, mobiliųjų telefonų iki laikrodžių, televizorių ar veidrodžių. Be visa to, kiekvienam iš šių įrenginių gali būti įdiegta skirtinga programinė įranga, pavyzdžiui, operacinė sistema ar naršyklė. Front-End programuotojo atsakomybė yra užtikrinti, kad jo kuriamas projektas būtų pasiekiamas ir aiškiai matomas per kuo daugiau iš šių įrenginių. Savaime suprantama, kad prisitaikyti prie visų šių įrenginių, taip pat ir juos tobulai ištestuoti, nepavyks, tačiau yra nemažai technikų, leidžiančių kurti automatiškai prisitaikančius dizainus daugeliui skirtingų įrenginių.
6. Vadovavimasis geraisiais SEO praktikos pavyzdžiais.
Sukūrus interneto svetainę ir ją paleidus į interneto platybes, paieškos sistemos šią svetainę suindeksuoja ir prideda ją prie paieškos rezultatų. Norint, kad svetainė rezultatų sąraše atsirastų kuo aukščiau, ji turėtų atitikti paieškos sistemų iškeltus reikalavimus. Pavyzdžiui, svetainė turi turėti aiškų pavadinimą, visi paveiksliukai turi turėti aprašymus, turinys turi būti aiškus ir struktūrizuotas. Tai vadinama paieškos sistemų optimizavimu (angl. „Search engine optimisation“). Taisyklių ir gerųjų praktikų yra nemažai, tačiau paieškoms sistemoms tai padeda atrinkti ir vartotojams pateikti geriausius rezultatus.
7. Svetainių bei aplikacijų prieinamumo palaikymas.
Viena iš svarbesnių Front-End programuotojo atsakomybių yra užtikrinti, kad svetainė, projektas ar sistema būtų prieinamas kuo daugiau vartotojų. Prieinamumas reiškia ir tai, kad turinys turi būti aiškus, įskaitomas ir suprantamas. Pasaulyje yra žmonių, turinčių tam tikras negalias, kurios trukdo aiškiai matyti ar kitaip pasiekti tą turinį, pavyzdžiui, spalvų neatskyrimas, vaizdo liejimasis, regos neturėjimas ir pan. Kadangi Front-End programuotojas yra atsakingas, kaip jo kuriamas produktas bus atvaizduotas ekrane, jis pasitelkdamas įvairias technikas (tinkamų spalvų parinkimas, patogaus skaityti šrifto ir jo dydžio parinkimas) užtikrina, kad visi žmonės turėtų galimybes tą produktą pasiekti ir juo sėkmingai naudotis.
8. Klaidų taisymas bei testavimas.
Front-End programavimas kartais gali pasirodyti labai nenuspėjamas ir tai yra visiškai suprantama, kadangi čia susijungia keletas programavimo kalbų. Kad ir kiek bandytume užkirsti tam kelią, bet klaidos kartais yra neišvengiamos. Egzistuoja daug klaidų mažinimo ir užkirtimo įrankių bei būdų, kuriais naudojantis klaidos gali būti sumažinamos iki minimumo. Visiškai jų išvengti retai kada pavyksta, kadangi ne viskas priklauso nuo programuotojo – kaip bus naudojamasi sukurtu projektu ar produktu priklauso ir nuo vartotojo. Kaip bus atvaizduotas projektas skirtingose sistemose, priklauso ir nuo pačių sistemų. Kovoti prieš klaidas padeda ir testavimas. Testavimas būna tiek rankinis, kai testuotojas rankiniu būdu bando atrasti klaidas sistemoje, tiek ir automatinis, kai sukurtam funkcionalumui ištestuoti yra suprogramuojami testai, kas iš esmės yra automatinis vartotojo elgsenos imitavimas ir klaidų suradimas.