„Ar žinote, kuo dar ši krizė skiriasi nuo vykusios 2008 metais? Tuo, kad šį karta jus stebi visas pasaulis! Kiekvienas šiuo įtemptu metu priimtas verslo sprendimas sulaukia didelio visuomenės, socialinių medijų dėmesio ir daro ilgalaikį poveikį įmonės reputacijai“, – pranešime spaudai sako vienos iš tyrimo iniciatorių, reputacijos tyrimą atliekančios ir indeksą sudarančios bendrovės „Customer Centric Consultancy“ vadovė ir „Civitta“ partnerė Rūta Gaudiešienė.
Svarbus kiekvienas žingsnis
Komunikacijos paslaugų agentūros „Fabula Hill+Knowlton Strategies“ vadovė Raminta Rimkienė pastebi, kad daugumos organizacijų vadovai dėl staigių permainų ir nuolat kintančių aplinkybių šiandien atsiduria situacijoje, kuri yra tarsi pirma verslo diena.
„Dabartinėje verslo aplinkoje tvyro kaip niekada daug neapibrėžtumo, tačiau būtent šiuo metu geriausiai išryškėja organizacijų prioritetai ir kryptys, kurias rodo jų vertybiniai kompasai. Todėl kiekvienas žingsnis arba sustiprina, arba susilpnina verslo reputaciją“, – sako R. Rimkienė.
Agentūros vadovės teigimu, verslo aplinkos pokyčius įvairiuose sektoriuose nagrinėjantys ir klientus konsultuojantys agentūros specialistai pastebi, jog šiuo metu visuomenė yra linkusi įmonėms priskirti labai aiškiai apibrėžtas pozicijas.
„Krizės metu bendruomenės ieško lyderių ir kuria griežtas taisykles. Būtent verslo gebėjimas rodyti lyderystę, priimti sprendimus ir laikytis taisyklių šiandien lemia, kokią poziciją visuomenės akyse organizacija užims ateityje: ar bus vertinama kaip aktyvi sąjungininkė, ar kaip pasyvi stebėtoja, ar kaip priešiška savanaudė“, – dėsto R. Rimkienė.
![Raminta Rimkienė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/923a63e0-7d96-11ed-b50f-6fa38dc383a6.jpg?noup&w=400)
Didysis reputacijos žaidimas įsibėgėja
R. Gaudiešienė primena pasakymą: kai esi priverstas pasirinkti tarp dviejų tau vienodai svarbių dalykų, sužinai savo vertybes.
„Nuostatos nuo vertybių tuo ir skiriasi: nuostatos yra tai, ką mes kalbame, o vertybės – tai, kaip mes elgiamės. Šiandien įmonės kiekvieną dieną priverstos daryti sunkius kompromisus, kai tenka rinktis tarp pelningumo ir savo vertybių, vizijos, darbuotojų, santykių su partneriais ir t. t.
Tai intensyvus procesas, kurį galima pavadinti Didžiuoju reputacijos žaidimu. Kiekvieno priimto sprendimo kaina yra labai didelė, o uždelsto arba nepriimto sprendimo – galbūt net dar didesnė.
Rezultatai paaiškės po kurio laiko. Kai viskas aprims, apklausime visuomenę, sprendimų priėmėjus, nuomonės lyderius, kad išsiaiškintume, ar keičiasi pagrindiniai įmonių reputaciją lemiantys veiksniai, taip pat – kaip kinta ištisų verslo sektorių ir atskirų organizacijų vertinimai“, – dėsto „Customer Centric Consultancy“ vadovė.
R. Gaudiešienė kelia prielaidą, kad šiemet reputacijos indekse gali būti kur kas didesnių pokyčių negu anksčiau.
„Jeigu ketverius metus iš eilės reputacijos tyrime stebėjome gan lėtas slinktis, tai šiemet galime laukti dramatiškų lūžių arba galingų šuolių aukštyn“.
![Rūta Gaudiešienė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/929c0be0-7d96-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Prie reputacijos tyrimo prisijungia LiMA
Būtent šiuo metu vykstantys pokyčiai ir jų įtaka įmonių reputacijai buvo viena iš pagrindinių Lietuvos marketingo asociacijos (LiMA) virtualios diskusijos temų. Ketvirtadienį internetu vykusiame pokalbyje LiMA nariai su kviestiniais ekspertais dalijosi įžvalgomis, patirtimi ir prognozėmis, kaip pandemija gali paveikti verslo santykius, organizacijų kultūrą ir vartotojų elgesį.
„Moksliniais metodais atliekami tyrimai šiuo neramiu laikotarpiu suteikia tvirtesnį pagrindą ir papildo visų mūsų patirtį. Todėl asociacija prisijungia prie reputacijos tyrimo, kuris šiemet yra kaip niekad aktualus“, – konstatuoja LiMA vadovė Alvydė Palaimaitė.
Šiuo metu LiMA ekspertai aktyviai bendradarbiauja su kitais tyrimo organizatoriais – tyrimų bendrove „Customer Centric Consultancy“, Investuotojų forumu ir komunikacijos paslaugų agentūra „Fabula Hill+Knowlton Strategies“.
Reputacijos tyrimo metu pernai buvo apklausti 1259 respondentai, suskirstyti į tris grupes: plačiosios visuomenės atstovų, nuomonės lyderių (ekspertų, tinklaraštininkų, žurnalistų ir t. t.), sprendimų priėmėjų (didžiausių Lietuvos įmonių vadovų, verslo organizacijų arba asociacijų vadovų, žiniasklaidos savininkų, ambasadorių ir t. t.).
Tyrime analizuojamas respondentų emocinis santykis su įmone – ar ji suvokiama, kaip turinti gerą reputaciją, ar ji yra gerbiama, ar ja pasitikima.
Taip pat tiriami svarbiausi reputacijos atributai: produktai ir paslaugos, klientai, jų poreikiai, sąžiningi atlyginimai ir rūpinimasis darbuotojais, verslo sėkmė, finansiniai rodikliai, verslo etika, nuosekli socialinė veikla ir inovatyvumas. Remiantis atributų vertinimais išvedamas įmonės reputacijos indeksas.