Netrukus turi prasidėti ir Kraštotyros muziejaus stogo kapitalinis remontas, po šito panevėžiečiams vėl būtų atverta žymioji Valerijono Straševičiaus drugelių ir vabzdžių kolekcija, kol kas nuo lietaus saugoma saugyklose.
Nauja vieta renginiams
„Norime mūsų jaukų kiemelį pritaikyti lauko renginiams“, – sako Panevėžio kraštotyros muziejaus direktorius dr. Arūnas Astramskas.
Jame planuojama įrengti sceną koncertams, lauko edukacinę klasę, vaikų žaidimo aikštelę, pasodinti sodą, sukurti ir ramaus poilsio zonas, jaukiai apšviesti.
Muziejaus kiemelis gerokai padidėtų, mat rekonstruojant planuojama nugriauti apirusią mūrinę sovietinė tvorą, skiriančią du kiemus. Į kiemelį būtų patenkama per muziejų.
„Erdvė būtų tokia retro, parinkti XX amžiaus pradžios angliško stiliaus šviestuvai ir suolai“, – pasakoja dr. A. Astramskas.
Naujai sutvarkytame kiemelyje vyktų lauko renginiai, edukacijos, lauko parodos, organizuojami ir smulkiųjų amatininkų turgeliai, kuriuose bendruomenė, turistai būtų supažindinami su tradiciniais baltų amatais.
Kartu su latviais
Pasak dr. A. Astramsko, tokiam atnaujinimui lėšų ieškoma jau kurį laiką. Dabar jau antrą kartą jų bus bandoma gauti pagal Latvijos ir Lietuvos bendradarbiavimo per sieną programą. 80 proc. rekonstrukcijai reikalingų lėšų sudarytų europinė parama.
Projekte dalyvautų trys Latvijos regionai ir penki – Lietuvos.
Jei pavyktų gauti finansavimą, Panevėžiui tektų šiek tiek per 300 tūkst. eurų. Savivaldybė yra suskaičiavusi, kad kiemeliui sutvarkyti tiek neužtektų, tačiau tikslus lėšų poreikis būtų žinomas po rangos darbų viešųjų pirkimų konkurso. Pats projektas truktų 24 mėnesius nuo kitų metų kovo.
Imsis keisti stogą
Panevėžio kraštotyros muziejuje statybininkų laukia ne tik kiemas.
Prieš kiek daugiau nei trejus metus į Moigių pastatų, kuriuose įsikūręs muziejus, komplekso rekonstrukciją investuota per 1,2 mln. eurų, tačiau stogas tąkart liko nepaliestas. Pagal šį projektą nebuvo galima keisti nei langų, nei durų, nei tvarkyti stogo, šiltinti pastatų ar atnaujinti šilumos punkto.
Tad pliaupiant lietui pagrindiniame muziejaus pastate rikiuojami kibirai, o nuo seno miesto garsinančią drugelių ir vabzdžių kolekciją nuo drėgmės muziejininkai slepia saugykloje. Ją lankytojai paskutinį kartą regėjo bene 2018-aisiais.
Pats muziejus stogą bandė palopyti, tačiau jam reikia rimto kapitalinio remonto.
Dabar reikalai pajudėjo. Pasak dr. A. Astramsko, miesto Savivaldybė stogo remontui skyrė pinigų, viešajame konkurse jau nupirkti rangos darbai. Direktorius kitą savaitę planuoja susitikti su rangovais.
„Stogas bus keičiamas iš esmės – vyks kapitalinis jo remontas“, – sako vadovas.
Sugrąžins garsiąją kolekciją
Direktorius tikisi, kad stogo remontui klostantis sėkmingai, metų pabaigoje muziejaus lankytojai jau turėtų išvysti garsiąją drugelių kolekciją. Panevėžio lenkų gimnazijos mokytojas V. Straševičius dar tarpukariu nupirko ar išmainė daugiau nei 1200 įvairių vabzdžių rūšių.
Iš viso kolekcijoje yra per 6,5 tūkstančio egzotiškų drugelių ir vabzdžių: nuo įvairiausių raštų, spalvų ar peršviečiamais sparnais drugelių iki Lietuvoje jau išnykusių mėlynųjų bičių ar tokių retenybių kaip kaukolėtasis sfinksas – drugelis, galintis skristi 50 kilometrų per valandą greičiu.
Dar prieš Antrąjį pasaulinį karą šiai kolekcijai V. Straševičius išleido 10 tūkstančių litų, tais laikais ši suma buvo milžiniška.