Stengiamasi pagerinti pirkėjo patirtį
Elektroninės prekybos populiarumo šuolis tapo ypač ryškus prasidėjus koronaviruso pandemijai. Dėl prarastos galimybės vystyti fizinę veiklą į internetinę erdvę pasuko ne tik dauguma prekybininkų, bet ir pirkėjų. Pastarieji, panašu, įvertino tokio apsipirkimo naudą: Jungtinės Karalystės audito bendrovės „Ernst & Young“ vartotojų indeksas rodo, kad visame pasaulyje 39 procentai žmonių ir toliau ketina internetu pirkti tuos daiktus, kuriuos anksčiau įsigydavo fizinėse parduotuvėse. E. komercijos augimo perspektyvas didina tai, kad dar 37 proc. vartotojų mano, jog ilgainiui jų pirkimo įpročiai pasikeis, jie galimai vis daugiau pirks būtent internetu, rašoma pranešime spaudai.
Svarus pasikeitimas įvyko ir maisto prekių sektoriuje. Kai anksčiau jas el. parduotuvėse įsigyti ketino tik 3–10 proc. respondentų, dabar šis skaičius padidėjo kone dvigubai iki 19–23 procentų. Minėti pokyčiai neaplenkė ir Lietuvos, kur prasidėjus pandemijai gerokai išaugo maisto prekių pristatymo į namus populiarumas, sujudo ir didžiausių rinkos žaidėjų konkurentai, o dėl pagerėjusių paslaugų ir jiems naudingos konkurencijos daugybė vartotojų ir toliau apsipirkinėja būtent taip.
Kaip pastebi mažmeninės prekybos sprendimų bendrovės „StrongPoint“ vadovas Baltijos šalims Rimantas Mažulis, pirkimo įpročių pokyčiai susiję ir su noru išvengti kontaktų, apsisaugoti nuo COVID-19 ligos, apsipirkti kuo įmanoma patogiau – juk prekes galima įsigyti bet kuriuo metu, jos pristatomos greitai ir saugiai.
„Statistinis pirkėjas per pastaruosius metus gerokai pakito. Tai matome ir prekybos centruose, kur žmonės vis dažniau nori apsipirkti greitai, patogiai, nekontaktuodami su darbuotojais. Pavyzdžiui, apklausa parodė, kad savitarnos kasomis labai dažnai arba visada apsiperkant naudojasi net 85 proc. 18–34 metų asmenų. Kai fizinių parduotuvių savininkai, matydami besikeičiančias tendencijas ir norėdami išlaikyti pirkėjus, vis daugiau investuoja į patogumą ir technologijas, tokių pat veiksmų turės imtis ir internete veikiantys prekybininkai, siekdami užtikrinti teigiamą patirtį“, – prognozuoja R. Mažulis.
Išeitis – procesų automatizavimas
R. Mažulis akcentuoja, kad nepatenkintas klientas į tą pačią el. parduotuvę galimai nesugrįš, tad būtina užtikrinti gerą jo patirtį nuo pat prekės užsakymo iki pristatymo. Jei internetinė svetainė veikia patikimai, išsirinkti prekes ir už jas sumokėti yra paprasta, neretai mažmenininkų galvos skausmu tampa prekių pristatymo vėlavimas.
![Prekyboje gelbsti robotai.](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/77ed7a00-7e0d-11ed-ab81-a71b60a80a19.jpg?noup&w=400)
„Šią problemą dažnai lemia prastas procesų paskirstymas sandėliuose, kai dėl žmogiškųjų išteklių ar pernelyg didelio procesų skaičiaus prekės tiesiog laiku neiškeliauja iš sandėlių. Neabejoju, kad nesiimant veiksmų ir augant prekybos internetu apimtims su tokiomis problemomis susidurs vis daugiau elektroninių parduotuvių“, – teigia R. Mažulis.
Ne mažesnis iššūkis, su kuriuo susiduria prekybininkai, – vietos optimizavimas, kai sandėliuose tiesiog nebetelpa prekės ir dėl to jos išsiunčiamos neefektyviai. Šiuo atveju sandėlių plėtimas taip pat tampa nemenku galvosūkiu mažmenininkams, mat dažniausiai tai reikalauja didelių išlaidų. R. Mažulio teigimu, suprasdami šias problemas didieji el. komercijos žaidėjai savo ilgalaikėse strategijose vienu iš prioritetinių punktų laiko automatizacijos taikymą ir jo plėtimą.
Inovatoriai jau dabar siūlo įvairius problemos sprendimus, kurių vienas – visiškai automatizuotas, specialus, itin tankiai užstatytas sandėlis, leidžiantis laikyti keturis kartus daugiau prekių tame pačiame plote.
„Vieni tokių – Norvegijos prekybos technologijų kūrėjo ir tiekėjo „AutoStore“, kurio technologijų platintoju tapome Baltijos ir Skandinavijos regione, sprendimai. Jie leidžia perbraižyti jau esamą sandėlio erdvę jos nekeičiant. Čia prekių saugojimas ir rinkimas vykdomas ne paplitusiu plokštumos, o daugiaaukščiu principu, kai dėžės, kuriose laikomos vienodos rūšies prekės, sudedamos viena ant kitos“, – apie inovacijos principą kalba R. Mažulis.
Pritaikoma ir Lietuvoje
R. Mažulis pasakoja, kad dėžes paima ir surinkėjui į jo darbo vietą pristato specialūs vertikaliai ir horizontaliai išdėstytais bėgeliais sandėlio viršuje judantys robotukai. Surinkėjui paėmus reikiamą produktą, vieną dėžę keičia kita, o jų vietą pagal specialius algoritmus ir skaičiavimus sudėlioja programinė įranga.
![Prekyboje gelbsti robotai.](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/779ac620-7e0d-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
„Tokiu būdu užtikrinamas greitesnis surinkimo laikas. Be to, minėta technologija sprendžia tiek sandėlių ploto, tiek tvarumo klausimus. Vienas robotas sunaudoja vos 0,1 kW energijos per valandą, šeši robotai – tiek pat kiek skrudintuvas. O kadangi sandėlis yra mažesnio ploto, atitinkamai ir jo išlaikymas atsieina pigiau. Galvojantiems apie plėtrą bei optimizaciją Lietuvos verslams tai turėtų būti itin aktualu“, – priduria R. Mažulis.
Kaip kalba „AutoStore“ vadovas Karlas Johanas Lieras, šis sprendimas ypač naudingas ir tuo, kad tiekimo grandinėje niekada neatsiranda trikdžių ar vėlavimų – jei vienas robotas sugenda, jo vietą kaip mat užima kitas. Geriau organizuoti procesus ir prekių srautus padeda ir komunikacija su kitais sandėliais, o patikimumą užtikrina patirtis. Ši inovacija tobulinama jau ketvirtį amžiaus ir pritaikyta virš 600 sandėlių daugiau nei 30-yje pasaulio šalių, iš viso veikia apie 20 tūkst. robotų.
Viena didžiausių sistemų sumontuota daugiau nei 80 000 prekių iš 1000 gamintojų parduodančio „Competec Group“ sandėlyje Šveicarijoje, o automatizuoti ir patikimai veikiantys procesai įmonei 2018 metais padėjo pasiekti daugiau nei 800 mln. eurų pajamų.
„AutoStore“ ypač malonu pradėti partnerystę su „StrongPoint“ – įmone, kuri aiškiai mato automatizuoto prekių rinkimo potencialą. Sujungę jėgas, turėsime puikias pozicijas atnešti dar daugiau pozityvios transformacijos į Baltijos šalių ir Šiaurės Europos rinką“, – neabejoja K. J. Lieras.
Pašnekovai sutaria, kad tokie sprendimai ateityje taps neišvengiami daugumai el. prekybos atstovų. Vieninteliais klausimais tampa nebent konkrečios priemonės pasirinkimas ir jos įgyvendinimo data. Kuo ji ankstesnė, tuo konkurencinėje kovoje bus laimima lengviau.