Atsako teisininkas Aleksandras Kovalevskis:
Jei skolą iš įmonės esate jau prisiteisę ir įmonė jos negrąžina, tuomet reikėtų kreiptis į teismą su pareiškimu dėl bankroto bylos iškėlimo. Iškėlus įmonei bankroto bylą, kreditoriai, kurių reikalavimus patvirtino teismas, turi teisę kreiptis į teismą dėl tyčinio bankroto nustatymo.
Tyčinis bankrotas – tai įmonės privedimas prie bankroto tyčia. Tyčinio bankroto atveju svarbu nustatyti įmonės valdymo organų veiksmus, iš kurių galima būtų spręsti, kad sąmoningais sprendimais buvo perleistas, iššvaistytas, sunaikintas ar sugadintas įmonės turtas arba nustatyti faktą, kad bendrovės veikla buvo organizuota netinkamai ar tokiu būdu, kad iš esmės pablogino galimybes atsiskaityti su kreditoriais, nulėmė įmonės nemokumą ir bankrotą.
Jeigu įmonės bankroto bylą nagrinėjantis teismas nustato tyčinį bankrotą, administratorius privalo patikrinti bankrutuojančios įmonės sandorius, sudarytus per 5 metų laikotarpį iki bankroto bylos iškėlimo, ir pareikšti ieškinius teisme pagal bankrutuojančios įmonės buveinės vietą dėl sandorių, priešingų įmonės veiklos tikslams ir galėjusių turėti įtakos tam, kad įmonė negali atsiskaityti su kreditoriais, pripažinimo negaliojančiais.
![Aleksandras Kovalevskis](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/cb9b4360-7978-11ed-bbfd-e17f1d900260.jpg?noup&w=450)
Be to, projekte nustatyta, kad jeigu įmonė buvo likviduota dėl tyčinio bankroto, asmenys, kalti dėl tyčinio bankroto, galėtų savo turtu atsakyti prieš kreditorius. Toks reguliavimas suteiktų galimybę greičiau atlyginti kreditoriams žalą, kurią jie patyrė dėl tyčinio bankroto. Įstatymo projektas taip pat palengvina galimybę kreditoriams, siekiantiems kreiptis į teismą dėl bankroto pripažinimo tyčiniu, susipažinti su įmonės dokumentais.
Ne vienerius metus Lietuvos teisininkų komentarus įvairiomis temomis publikuojantis naujienų portalas DELFI savo skaitytojams siūlo užduoti klausimus Jums aktualiais ir svarbiais klausimais – tikimės, kad profesionalių teisės ekspertų požiūris padės ne tik pasirinkti optimaliausią problemos sprendimo variantą, bet ir suteiks žinių, kaip ateityje išvengti nemalonių rūpesčių.
Savo klausimus prašome siųsti elektroniniu paštu: teise@delfi.lt. Aktualiausi atsakymai bus išspausdinti DELFI.