Rusijos lyderiai kalba, neva vakarų paskelbtos sankcijos žalos nedaro.
„Esmė ta, kad mes nieko neprarandame“, – tikina Kremliaus vadovas Vladimiras Putinas.
Tačiau veiksmai atrodo priešingi.
„Oi, vienareikšmiškai jos yra skausmingos, gali meluoti, kad neskauda, jie tikrai randa būdų, kaip tas sankcijas apeiti, bet tas būdas apeiti sankcijas turi savo kaštus“, – LNK sakė Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto (VU TSPMI) dėstytojas, politologas Vytis Jurkonis.
Vienas turtingiausių Rusijos oligarchų – A. Melničenka. Jis Lietuvoje žinomas kaip Kėdainiuose veikiančios „Lifosos“ savininkas. Jam įvestos sankcijos, įšaldytos ir sąskaitos, įmonė stabdė ir gamybą.
A. Melničenka nuo pat pradžių bandė verslus gelbėti, pranešęs, kad atsisako „Lifosą“ valdančios įmonės akcijų, bet, kaip buvo skelbta vėliau, akcijas iš tikrųjų atidavė žmonai. Dabar bando sankcijų išvengti svetimomis rankomis – per Afrikos valstybes.
„Ieško būdų, kaip tas sankcijas apeiti, o jeigu ieško, tai turi poveikį, efektą“, – kalbėjo V. Jurkonis.
Leidinys „Bloomberg“ skelbia, kad A. Melničenka nuvyko į Pietų Afrikos Respubliką, susitiko su valdančiosios partijos lyderiais ir ragina Afrikos politikus spausti Europos Sąjungą (ES) naikinti sankcijas rusų trąšų oligarchams.
![Andrejus Melničenka](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/069824f0-7d85-11ed-a727-97d6ea13bdc7.jpg?noup&w=400)
„Kad neatrodytų tas spaudimas tarsi, kad Rusija ar Baltarusija, ar konkretūs verslo veikėjai spaudžia, bet kad spaudžia neva trečiojo pasaulio šalys, daugiau iš gailesčio tokios pozicijos“, – sakė V. Jurkonis.
Gailestį rusai kuria kalbėdami, kad neva dėl karo įvestos sankcijos yra neteisėtos. Afrika nebegauna trąšų ir neva dėl to yra kalti vakarai, Afrikai gresia badas.
Panašu, kad po invazijos į Ukrainą prasidėjo lenktynės dėl Afrikos paramos. Vizitus rengia rusų užsienio reikalų ministras, Ukraina skelbia atidarysianti ambasadas bent dešimtyje Afrikos šalių.
Prieš dvi savaitės JAV prezidentas Joe Bidenas susitiko su Afrikos lyderiais ir priminė, kas yra tikrieji bado kaltininkai.
„Išaugo maisto kainos, iš dalies dėl Rusijos neišprovokuoto karo prieš Ukrainą. Ir susiduriančių su maisto trūkumu skaičius Afrikoje išaugo iki 140 milijonų“, – tada kalbėjo J. Bidenas.
A. Melničenkai nedaug trūko, kad įtikintų Europą. Gruodį dešimt Europos šalių pasiūlė atšaukti sankcijas keliems rusų oligarchams, skelbta, kad tarp jų ir A. Melničenka.
Lietuva tada kartu su Lenkija pasipriešino ir blokavo sankcijas.
„Yra pasaulyje Rusijos spaudžiamas, bandomas formuoti naratyvas, kad Europos Sąjungos sankcijos yra kaži kaip atsakingos už maisto prekių kainų kilimą, ypatingai trečiojo pasaulio šalyse“, – gruodžio mėnesio viduryje kalbėjo premjerė Ingrida Šimonytė.
Lietuvai ir Lenkijai pasipriešinus, Europa pakeitė poziciją – dėl kiekvieno oligarcho sankcijų spręs atskirai, bet net jei Briuselis sankcijas atšauks, kiekviena šalis galės nuspręsti jas palikti.
Politologas V. Jurkonis LNK teigė, jog rusams dabar yra svarbiausia, kad vakarai pradėtų atšaukinėti bet kokias sankcijas.
„Ar čia bus A. Melničenka , ar koks nors kitas oligarchas, jiems reikia to lūžio. Nes kai įvyks tas lūžis sankcijų nuėmimo, tai gali paskatinti tam tikrą dinamiką“, – kalbėjo politologas.
O oligarchui A. Melničenkai gresia ne tik pajamų už trąšas praradimai, Italijoje buvo konfiskuota jo jachta už pusę milijardo.
Visą LNK reportažą žiūrėkite čia: