Teigia, kad Rusija bus susilpninta: tai – faktas
Interviu metu J. Wu atkreipė dėmesį, kad bene visas verslas Taivane, kuris kažkokiomis formomis prekiavo su Rusija, šios šalies pajėgoms įsiveržus į Ukrainą, nustojo tai daryti. Taivanas yra vienas svarbiausių išmaniųjų technologijų ir puslaidininkių eksportuotojų pasaulyje.
„Rusija bus toliau silpninama, ypač kalbant apie tarptautines ekonomines sankcijas. Susilpninta Rusija taps faktu jau nelabai ilgai trukus“, – tvirtino Taivano užsienio reikalų ministras.
J. Wu interviu metu taip pat turėjo medicininę veido kaukę su Ukrainos vėliava ir ant kurios buvo užrašyta „Slava Ukraini!“.
„Tai būdas parodyti, kad net Taivano užsienio ministras nebijo parodyti savo paramos Ukrainai. Kartais diplomatams reikia sakyti tam tikrus dalykus, kurie nebūtinai atspindi tikras nuomones, bet ši situacija kitokia – aš visada tiesmukai ir nuoširdžiai sakau: yra neteisinga bet kuriai šaliai inicijuoti karinę jėgą prieš kitus. Tai neteisinga ir prieštarauja tarptautiniams principams.
Mes nepalaikome ir prieštaraujame Rusijos veiksmams Ukrainoje. Kai pamatėme tuos žiaurumus Ukrainos kai kuriose dalyse, pasmerkėme juos – žudyti nekaltus žmones, bombarduoti ligonines ir gyvenamuosius rajonus bei daryti kitus panašius veiksmus yra neteisinga. Smerkiame tai“, – paaiškino ministras.
![Josephas Wu](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/555d6860-7e03-11ed-b757-7dece7cc14cd.jpg?noup&w=400)
Dėl to, pasak J. Wu, Taivanas prisijungė prie tarptautinių sankcijų Rusijai, inicijavo pagalbos teikimą karo pabėgėliams bei suteikė finansinę ir medicininių priemonių paramą Ukrainai, o Taivano verslas sustabdė prekybą su Rusija.
„Mes nenorime, kad mūsų produktai, ypač tie, kurie gali būti panaudojami ginklams gaminti, būtų tiekiami Rusijai. Tai buvo sustabdyta“, – akcentavo jis.
Ministras pasakojo, kad į karą jautriai sureagavo ir patys salos gyventojai. Be to, kaip pastebėjo J. Wu, padėti Ukrainai ėmėsi net ir save neutraliomis laikiusios valstybės.
„Mes matome vieningesnę Europą. Europą, kuri linkusi prisiimti daugiau atsakomybių tarptautiniu mastu“, – komentavo jis, pasidžiaugęs ir taivaniečiais verslininkais, kurie nutraukė prekybą su Rusija nelaukdami valdžios raginimų.
J. Wu patikino, kad rusų naudojamuose ginkluose taivaniečių lustų nebus, nes jų Taivanas Rusijai neparduoda tiesiogiai, o ir kitos šalys, perkančios juos iš Taivano, lustų neperparduoda.
Kelia nerimą Kinijos poziciją dėl karo Ukrainoje: panašu, kad jie bando padėti rusams
Komentuodams Kinijos ir Rusijos santykius, Taivano užsienio reikalų ministras atkreipė dėmesį, kad šių šalių prezidentai ne kartą viešai kalbėjo apie bendradarbiavimą.
„Jie kalbėjo apie partnerystę be ribų. Tai neramina mus, nes mums reikia sustabdyti rusus, tad mes esame susirūpinę dėl Kinijos pozicijos šioje situacijoje, nors ji ir sako, kad yra neutrali. Mes žinome, kad Kinija yra pasirašiusi daug sutarčių su Rusija dar prieš invaziją, (...) bet ir karo metu jie pasirašė sutartį dėl prekybos grūdais.
Taigi, štai, ką Kinija daro: viešai sako, kad yra neutrali, bet iš tiesų panašu, kad kinai bando padėti rusams“, – teigė J. Wu.
Ministras atkreipė dėmesį į Kinijos propagandą, kuri teigia, neva karą pradėjo besiplečianti NATO arba ES.
„Aš daug kartų atvirai kritikavau Kinijos poziciją, nes tai, ką Kinija daro, realiai skatina rusus tęsti agresiją prieš nekaltus ukrainiečius. Mes taip pat sunerimę, kad Kinija gamina kažkiek puslaidininkių bei lustų – jie gali juos saugoti rusams, kad šie gamintųsi ginklus, bet mes dėl to nesame tikri. Aš manau, kad tai yra reali tikimybė“, – pastebėjo J. Wu.
Visgi jis paminėjo ir faktą, kad Kinija neskuba labai aktyviai padėti Rusijai bent jau tarptautinėse organizacijose.
Taivanas jaučia grėsmę
Taivano užsienio reikalų ministras pakomentavo ir viešojoje erdvėje pasirodančius svarstymus, kad Kinija, pasinaudodama pasaulio nukreiptu dėmesiu į karą Ukrainoje, gali atakuoti ir įsiveržti į Taivaną.
„Tokia tikimybė lieka, bet tai nėra kažkas neišvengiamo. Kinija stebi, kas vyksta Ukrainoje, ir supranta, kad Rusijai nesiseka pasiekti savo tikslų – jie kenčia nuo rimtų nuostolių Ukrainoje“, – teigė J. Wu.
Stebint karo Ukrainoje eigą, jo teigimu, yra bandoma išmokti ir tam tikras pamokas.
„Tai, su kuo Taivanas susiduria vakarinėje pusėje, yra labai panašu į tai, su kuo ir Ukraina ir Lietuva susidūrė savo rytinėje pusėje. Šalia yra šalis, grasinanti taikai, kuri savo karine galia pasinaudoja grasindama kitiems. Tas pats Taivane – Kinija grasina Taivanui kariškai. Jie nori nutraukti Taivano diplomatinius ryšius su likusiu pasauliu, Kinija siekia izoliuoti Taivaną nuo tarptautinių organizacijų.
Tai faktai iš gyvenimo, kuriame mes esame, bet vienas dalykas yra labai aiškus – kai demokratijos mato, jog kitoms demokratijoms grasinama, mums reikia laikytis kartu, kad susitvarkytume su Rusija. Esu tikras, kad demokratijos laikytųsi kartu ir su Taivanu, jei Kinija norėtų panaudoti karinę jėgą prieš taivaniečius“, – teigė J. Wu.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/df1c0950-7e0b-11ed-ab81-a71b60a80a19.jpg?noup&w=400)
Salos užsienio reikalų ministras šiek tiek papasakojo apie Taivano krašto apsaugą.
„Mes kasmet rengiame dideles karines pratybas, įskaitant karo imitavimą bei praktiką su amunicija. Tai darome kasmet, kad suprastume savo galimybes gintis. Pastarųjų įvykių Ukrainoje metu mes įvertinome rimtas pamokas, tokias kaip asimetrinės galimybės, kai susiduriama su didele kariuomene, arba tam tikras priemones, kurias naudoja ukrainiečiai kovodami prieš rusus, kaip tarpusavyje suderintos pajėgos bei teritorinės gynybos pajėgos. Taip pat asmeninius ginklus, kurie gali būti naudojami atskirų karių. Šiuos niuansus mes peržiūrime ir pas save“, – sakė J. Wu.
„Ruošti save galimai atakai yra tai, ką Kinija daro dešimtečius. Kinai grasina Taivanui savo karinėmis pajėgomis ir jie intensyvina savo karines pratybas aplink Taivaną“, – tęsė ministras.
Jis taip pat pasakojo, kad Kinija labai suintensyvino hibridinius karo elementus, tokius kaip dezinformacijos kampanijos ar kibernetinės atakos prieš Taivaną ir kartu intensyvina savo veiksmus Taivano oro erdvėje: per pastaruosius metus, pasak J. Wu, Taivano oro erdvė buvo pažeista per 1 tūkst. kartų.
„Šiemet, panašu, tokių atvejų toliau daugėja“, – pastebėjo J. Wu.
Ministro teigimu, tarptautinė bendruomenė stebi situaciją tarp Kinijos ir Taivano.
„Jei Kinija atakuotų Taivaną, tai paveiktų ne tik žmonių Taivane gyvybes. Tai paveiktų visą likusį pasaulį“, – akcentavo J. Wu, argumentuodamas mintį Taivano kaip itin reikšmingos puslaidininkių eksportuotojos svarba visam pasauliui.
„Jei Taivano puslaidininkių pramonė būtų sutrikdytą, tai turėtų didelę kainą visam pasauliui. Aš matau vis daugiau ir daugiau tarptautinės bendruomenės supratimo, kokia svarbi taika šiame regione“, – teigė Taivano užsieno reikalų ministras.
Kinijos reakcija į atstovybės atidarymą nenustebino
Kalbėdamas apie Kinijos ir Lietuvos konfliktą po to, kai Vilniuje buvo atidaryta Taivaniečių atstovybė, J. Wu sakė, kad panašios kinų reakcijos buvo galima tikėtis.
„Atstovybės atidarymas buvo suderintas tarp dviejų vyriausybių – Taivano ir Lietuvos. Mes laimingi galėdami turėti tokią atstovybę. Žinau, kad Kinija visada tuo buvo nepatenkinta: viskas, ką Taivanas daro, ar mes turime susitarimus su kitomis šalimis, ar Taivanas eksportuoja kažką, ar gauna kažką iš kitų šalių, ar padeda kitoms šalims, – tai visada nepatinka Kinijai. Šis klausimas taip pat jiems nepatiko ir jie norėjo nubausti Lietuvą, kad parodytų kitoms šalims, kurios nori vystyti bendradarbiavimą su Kinija“, – teigė Taivano užsienio reikalų ministras.
Jis akcentavo, kad Pekinas įvedė Lietuvai tiek pirmines, tiek antrines sankcijas.
„Tai skausmingai paveikė jūsų ekonomiką bei kitų šalių ekonomikas, bet aš manau, kad kai mes vystome verslą, mes turime pasverti ir žinoti, kas yra tinkama ir netinkama daryti. Jūsų valdžios nuomonė, kad Taivaniečių vardo atstovybė turi būti atidaryta Vilniuje, yra teisinga. Mes dėl to labai dėkingi, bet šaliai naudoti prekybą kaip ginklą savo politiniams tikslams pasiekti yra neteisinga. Kinija neturi teisės to daryti“, – kalbėdamas apie Kinijos reakciją į atstovybės atidarymą tvirtino J. Wu.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/24e8f6b0-7401-11ed-baaf-951b5c15926b.jpg?noup&w=400)
Jis pasakojo, kad Taivanas, pamatęs Kinijos veiksmus, stebėjo ir pasaulio reakciją, kuriai, pasak ministro, buvo priminta, kad Pekinas prekybą naudoja kaip ginklą nebe pirmą kartą istorijoje.
„Aš manau, kad tuo metu tai buvo kvietimas pabusti ES šalims ir JAV pagalvoti, kaip kovoti su ekonominiu spaudimu“, – sakė J. Wu.
Ministras taip pat teigė, kad demokratinės valstybės suprato, jog turi bendradarbiauti, norėdamos išsilaisvinti iš tokio ekonominio spaudimo.
Jis išreiškė viltį, kad Taipėjuje jau neilgai trukus atsidarys ir Lietuvos atstovybė.
„Kalbant apie šio biuro funkcijas, tai priklauso nuo Lietuvos valdžios. Jei ji galvos, kad kol kas pagrindinė misija yra užtikrinti prekybinius klausimus, mes tai gerbsime, o jei jūsų valdžia manys, jog reikėtų priskirti ir konsulines funkcijas, tai būtų labai laukiama. Pavyzdžiui, jei reikėtų spręsti dėl pasų ar vizų, kad taivaniečiai galėtų aplankyti jūsų šalį ar jūsų piliečiai galėtų atvykti į Taivaną. Tai keliavimą tarp Taivano ir Lietuvos padarytų labai patogų“, – pastebėjo J. Wu.
Prekyba lietuviškomis prekėmis Taivane suklestėjo
Taivano užsienio reikalų ministras pasakojo, kad kai Lietuva nusiuntė COVID-19 vakcinų Taivanui, prekyba lietuviškomis prekėmis tiesiog „sprogo“
„Lietuva tapo viena populiariausių krypčių, kurias taivaniečiai trokšta aplankyti. Jei jūs paklaustumėte žmogaus gatvėje, jis žinotų Lietuvą, jis norėtų atvykti į Lietuvą. Lietuviški produktai itin gerai parduodami čia, Taivane. Jei tik prekė turi žymą, kad pagaminta Lietuvoje, jos pardavimai būna beprotiški.
Kai jūs pradėjote į Taivaną eksportuoti alų, jis tikriausiai nebuvo čia labai populiarus, tačiau po to, kai Lietuva išsiuntė Taivanui vakcinų, visas lietuviškas alus buvo išparduotas akimirksniu. Jūsų šokoladas taip pat. Jei paklaustumėte prezidentės, kurią šalį norėtų aplankyti, ji atsakytų – Lietuvą. Jei paklaustumėte mūsų ambasadorės Vašingtone, ji taip pat atsakytų, kad Lietuvą. Visgi viskas priklauso nuo pandeminės situacijos“, – pasakojo J. Wu.
Jis pabrėžė, kad Taivanui Lietuva yra svarbiausia prekybos partnerė šiuo metu, nes bendradarbiavimas yra sparčiai vystomas įvairiose srityse, pavyzdžiui, puslaidininkių, lustų ir lazerių.
„Būdas, kaip mes darome verslą Taivane, skiriasi nuo to, kaip tai daroma Kinijoje. Mes verslą darome nuoširdžiai. Kai mes sakome, kad kažką pirksime, to niekada nepanaudosime kaip ginklo prieš jus. Ne taip, kaip Kinija. Taigi, jūs galite pasitikėti Taivano verslo atstovais“, – akcentavo ministras.