„Šiuo metu gavus papildomos informacijos yra pradėti tarnybiniai veiksmai, kuriais tikrinama minėta informacija, taip pat atliekamas ambasados Londone reprezentacinių lėšų naudojimo auditas. Tačiau kol vyksta informacijos tikslinimas bei vertinimas nuo platesnių komentarų šiuo metu susilaikysime“, – ketvirtadienį Delfi komentavo P. Levickytė.
Delfi rugpjūčio pabaigoje pranešė, jog URM sulaukė skundų dėl Lietuvos ambasadoriaus Jungtinėje Karalystėje E. Bajarūno elgesio, kilo abejonių ir Lietuvos ambasadoriaus prie NATO D. Matulionio darbu.
Delfi žiniomis, URM gavo darbuotojų nusiskundimus dėl galimo E. Bajarūno mobingo ir galimo piktnaudžiavimo tarnybine padėtimi.
Be kita ko, įtariama, kad D. Matulionis galėjo nesilaikyti valstybės institucijų suteikto mandato ir savo veikla galėjo susilpninti Lietuvos derybines pozicijas derybose dėl NATO viršūnių susitikimo dokumentų.
Anksčiau žurnalistų kalbintas užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis situaciją dėl ambasadorių tikino vertinantis kaip „galimai darbo tvarkos tobulintinus dalykus“.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/f79a737b-2010-4ecf-b7d1-8ded6e7394fe.jpg?noup&w=400)
„Bet tai turi būti nustatyta, įsitikinta, kad taip yra, tada turi būti kažkokie sprendimai daromi. Jie gali būti ir nedaromi, jeigu ta informacija nepasitvirtina. Dėl to bet koks komentavimas, mano vertinimu, per ankstyvas“, – pabrėžė jis.
Paklaustas konkrečiai apie D. Matulionio situaciją, G. Landsbergis kalbėjo miglotai. Jis tik leido suprasti, kad, šiam ambasadoriui veikiant, viena iš grandžių galbūt nesuveikė taip, kaip turėjo suveikti.
„Turi būti laikomasi darbo tvarkos. Tai yra ne tiktai – politiškai vertinu, nevertinu. Yra nurodymų struktūra, kaip ji gimsta, ypatingai užsienio ar gynybos srityje, yra institucijos, kurios sprendimus priima, juos formuluoja, prižiūri jų įgyvendinimą, galų gale jie turi būti įgyvendinti. Tai vienoje iš tų grandžių galimai galėjo kilti įtarimas, kad ji kažkur nesuveikė taip, kaip ji turėjo suveikti iki galo. Ir tada kyla pagrįstas klausimas, ar visos grandys veikia teisingai, ar tokiems atvejams esame pasiruošę ateityje. Bet aš tą priskirčiau prie vidinio URM darbo tvarkos klausimo“, – komentavo ministras.
Savo ruožtu prezidentas Gitanas Nausėda ambasadoriams išreiškė pasitikėjimą.
![Gitanas Nausėda](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/bb6fc5c3-1a1d-4228-baa0-72bf48c29f89.jpg?noup&w=400)
„Ta informacija, kuria aš dabar disponuoju, mane leidžia pasitikėti jais“, – anksčiau laidoje „LRT forumas“ komentavo šalies vadovas.
Jis teigė, kad E. Bajarūnui metami kaltinimai dėl mobingo turi būti atidžiai ištirti.
Kalbėdamas apie D. Matulionį, prezidentas tikino norėsiantis su juo susitikti ir išklausyti jo versiją, šalies vadovas teigė, jog užsienio reikalų ministro G. Landsbergio paprašė pateikti „visą chronologiją dokumentų ir įvykių“.
D. Matulionis dalyvavo derybose dėl NATO komunikato. Lietuvos ambasadoriumi prie NATO jis tapo 2020-ųjų vasarį, jo kadencija eina į pabaigą.
E. Bajarūnas Lietuvos ambasadoriumi Jungtinėje Karalystėje paskirtas 2022 metų rugsėjį.