„Administracijos pasikeitimas nepakeis nesvyruojančių JAV įsipareigojimų ... mūsų pareigos NATO“, – sakė J.Kerry po NATO narių užsienio reikalų ministrų derybų Briuselyje.
„JAV įsipareigojimai NATO ir 5-asis straipsnis peržengia politiką“, – pridūrė jis, užsimindamas apie šio karinio bloko kolektyvinės gynybos principą, kuris numato, kad vienos ar kelių NATO valstybių užpuolimas laikomas visų Aljanso narių užpuolimu.
NATO narės Europoje sunerimo, kad beveik septynis dešimtmečius besitęsiantis JAV įsipareigojimas ginti Europą gali nutrūkti, kai per rinkimų kampaniją D.Trumpas pareiškė, jog Vašingtonas turi dukart pagalvoti prieš ateidamas į pagalbą kuriai nors į pavojų pakliuvusiai sąjungininkei, jeigu ši nebūtų pakankamai finansiškai prisidėjusi prie NATO kolektyvinės gynybos.
Toks jo pareiškimas ypač didelį nerimą sukėlė Rytų Europos NATO šalims, kurias po Krymo aneksijos ir įsitraukimo į Ukrainos konfliktą gąsdina Maskvos pozicija.
Tačiau J.Kerry užtikrino, kad ir D.Trumpo administracija, ir JAV Kongresas toliau rems NATO.
„Esu visiškai tikras, kad kita administracija ir Kongresas bus vieningi“, – sakė J.b Kerry per paskutinį savo vizitą Europoje.
„Esu tikras, kad 5-asis straipsnis netaps įkaitu dėl vienos ar kitos šalies trūkumo (įgyvendinant savo išlaidų gynybai įsipareigojimus)... 5-asis straipsnis yra daug didesnis, tai yra principas“, – sakė JAV diplomatijos vadovas.
Jis taip pat išreiškė palaikymą D.Trumpo pasirinktam gynybos sekretoriui, į atsargą išėjusiam generolui Jamesui Mattisui pravarde „Pasiutęs Šuo“.
„Pasitikiu kai kurias žmonėmis, kuriuos jau pažįstu, generolu Mattisu... Esu tikras, kad jie liks įsipareigoję esminiams transatlantinio aljanso komponentams“, – sakė J.Kerry.
Tačiau jis nurodė nė nenumanąs, kas gali tapti jo paties įpėdiniu valstybės sekretoriaus poste.
„Sąrašas žmonių mane pakeisti vis auga“, – sakė jis.
Jau kelios savaitės svarstomos naujojo JAV diplomatijos vadovo kandidatūros, tarp kurių yra ir buvęs D.Trumpo kritikas Mittas Romney , buvęs Centrinės žvalgybos valdybos (CŽV) vadovas Davidas Petraeusas , buvęs Niujorko meras Rudy Giuliani, Senato užsienio reikalų komiteto vadovas Bobas Corkeris ir net buvęs JAV ambasadorius prie Jungtinių Tautų Johnas Boltonas.
Tuo tarpu J. Kerry pareiškė, kad istorinį susitarimą dėl Irano branduolinės programos, kurį per savo kampaniją išrinktasis prezidentas žadėjo nutraukti, visgi verta išsaugoti.
„Irano branduolinis susitarimas padarė pasaulį saugesnį“, – sakė jis.
J. Kerry pabrėžė, kad pasauliui apskritai vertėtų palaukti ir pažiūrėti, ką iš tiesų padarys D.Trumpas, ir „derėtų nesinervinti dėl dalykų, kurie dar nenutiko, ar paskyrimų, kurie dar neįvardyti“.
„Sveikas protas nugalės“, – pridūrė jis.
J. Kerry bandys atnaujinti derybas dėl Sirijos su Rusija
JAV valstybės sekretorius Jonas Kerry antradienį pareiškė, kad su Rusijos pagalba bandys atnaujinti Sirijos taikos derybas, nes vyriausybės pajėgos apsupo sukilėlius apgultame Alepo mieste.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/af479f30-7bbf-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Praėjusiais metais Maskva pradėjo antskrydžių kampaniją, palaikydama prezidento Basharo al Assado režimą. Sirijos vyriausybės pajėgos jau užėmė beveik visą Alepą, o šio miesto netektis būtų didžiulis smūgis sukilėliams.
„Bandome rasti būdą, kaip pasiekti derybų stalą... tačiau B.al Asadas niekada nerodė tam jokio noro“, – sakė J. Kerry per NATO užsienio reikalų ministrų susitikimą Briuselyje.
„Rusija sako, kad B.al Asadas yra pasiruošęs ateiti iki (derybų) stalo... ir aš palaikau idėją tai išbandyti“, – sakė jis.
J.Kerry, jau ne kartą susitikęs aptarti Sirijos reikalų su Rusijos užsienio reikalų ministru Sergejumi Lavrovu, sakė, kad vėl su juo kalbėsis, kai jiedu susitiks vėliau šią savaitę.
Net jei Alepas kris, „karas tebesitęs“, sakė JAV diplomatijos vadovas. Jis pabrėžė, kad derybų metu privalo būti pasiektas susitarimas.
Per derybas tarp Sirijos vyriausybės bei Vakarų remiamų sukilėlių nedavė jokių rezultatų, nes abi šalys kaltina viena kitą nesąžiningumu
JAV valstybės sekretorius anksčiau atmetė Rusijos kaltinimus, esą Vašingtonas vilkina derybas su Maskva dėl sukilėlių pasitraukimo iš Sirijos miesto Alepo, kad laimėtų jiems laiko.
S. Lavrovas sakė, kad Maskvai susidarė įspūdis, kad „rimta diskusija su mūsų amerikiečiais partneriais nevyksta“.
Pirmadienį jis sakė, jog rusų ir JAV ekspertai turėjo susitikti Šveicarijoje antradienį arba trečiadienį, kad aptartų J.Kerry praėjusią savaitę pateiktą pasiūlymą visiškai išvesti sukilėlius iš karo nualinto antro didžiausio Sirijos miesto rytinės dalies.
Rytų Alepe esantys sukilėliai nesutinka su jokiomis derybomis dėl jų pasitraukimo, tačiau S. Lavrovas pareiškė, kad „jie bus sunaikinti“, jei atsisakys pasitraukti, esant kokiam nors susitarimui tarp Rusijos ir JAV.
Pirmadienį Rusija ir Kinija pirmadienį vetavo JT Saugumo Tarybos rezoliuciją, pagal kurią buvo siūloma paskelbti septynių dienų paliaubas Alepe.