Praėjusiais metais 32 NATO valstybės narės gynybai išleido 1,3 trln. JAV dolerių (1,19 trln. eurų). Net ir atsižvelgus į infliaciją, tai yra rekordiškai didelė suma – bent jau skaičiuojant nuo Sovietų Sąjungos žlugimo. Gerokai daugiau už kitas Aljanso nares išleidusios Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV) šiais metais biudžete gynybai skyrė 842 mlrd. JAV dolerių (773 mlrd. eurų). Istoriškai labiau taikūs europiečiai, išsigandę rusiškų tankų, beveik priartėjusių prie jų sienų, atsisako dešimtmečius praktikuoto šykštumo, dėl kurio Europos šalių ginkluotosioms pajėgoms trūksta įrangos maždaug už 600 mlrd. JAV dolerių (apie 625 mlrd. eurų). Šiais metais NATO tikisi, kad 18 Aljanso valstybių narių įgyvendins tikslą, t. y. gynybai skirs 2 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP). 2014 m. tokios viltys buvo dedamos tik į tris šalis.
2024.07.23 09:56
Karinių konfliktų pasaulyje daugėja, bet JAV gynybos pramonės klestėjimo nematyti: paaiškino kodėl
The Economist
![Nuotraukos - 88](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/19a0faf0-013c-11ee-810a-55756fbc8f8d.jpg?noup&w=1200&h=711)
Nuotraukos - 88
FOTO: | Zuma Press / Scanpix
Ginklų gamyba – išskirtinis verslas. Jam neaktualūs makroekonominiai rodikliai ir besikeičiantis vartotojų skonis. Ginklų pramonės perspektyvas lemia vienintelis veiksnys – kokią karinę grėsmę jaučia jos klientai. Vykstant karui Ukrainoje ir Gazoje (taip pat gali kilti konfliktas tarp Izraelio ir Libano), o Kinijai vis labiau dairantis į Taivaną, Vašingtone liepos 9–11 d. įvykusio NATO viršūnių sutikimo metu grėsmės lygis buvo įvertintas kaip milžiniškas.
The Economist
Prisijungti prie diskusijos
Rodyti diskusiją