Demokratų ir Respublikonų partijoms priklausantys Kongreso lyderiai ir Baltųjų rūmų valdininkai nėrėsi iš kailio, bandydami pasiekti susitarimą nesibaigiančiose derybose, ir trečiadienį, kovo 25 d., galiausiai paskelbė, jog susitarti pavyko. Senatas balsavo dėl įstatymo projekto priėmimo tą pačią dieną, informuoja theguardian.com.
Įstatymo projekte numatyta beveik 2 trilijonų JAV dolerių parama. Šie pinigai pasieks įmones, korporacijas ir eilinių amerikiečių kišenes. Finansinės pagalbos planą sudaro šešios pagrindinės dalys:
- tiesioginės išmokos daugumai Amerikos gyventojų;
- 250 mlrd. JAV dolerių bedarbio pašalpoms mokėti;
- 350 mlrd. JAV dolerių paskoloms smulkiajam verslui išduoti; būtina paskolos gavimo sąlyga – negalima atleisti darbuotojų;
- 500 mlrd. JAV dolerių padėti smarkiai nukentėjusioms pramonės šakoms ir valstijoms; 50 mlrd. iš šios sumos atiteks oro linijų bendrovėms;
- 130 mlrd. JAV dolerių padėti ligoninėms;
- 150 mlrd. JAV dolerių padėti valstijų ir vietos savivaldybėms.
Ar JAV mokesčių mokėtojai iš tiesų gaus čekius iš vyriausybės?
Taip. Planuojama individualiems asmenims išmokėti iki 1 200 JAV dolerių. Vedusios poros gautų iki 2 400 JAV dolerių bei po 500 JAV dolerių už kiekvieną vaiką. Sumos dydis proporcingai mažės tiems, kurių pajamos viršija 75 tūkst. JAV dolerių. Individualūs asmenys, gaunantys didesnes nei 99 tūkst. JAV dolerių pajamas, ir poros, kurių bendros pajamos viršija 198 tūkst. JAV dolerių, išmokų apskritai negaus. Sumos bus apskaičiuojamos pagal individualių asmenų arba šeimų 2018 m. mokesčių deklaraciją, nebent jie spėjo pateikti 2019 m. deklaraciją – tokiu atveju bus remiamasi ja.
Ar finansinę paramą gaus korporacijos?
Demokratai ir net kai kurie Respublikonų partijos nariai reikalauja pasirūpinti, kad korporacijoms finansinė parama būtų skiriama skaidriai ir nenugultų turtingų akcininkų ar vykdomųjų direktorių kišenėse.
Įstatymo projekte numatyta 500 mlrd. JAV dolerių suma paskoloms išduoti ir paskolų garantijoms užtikrinti. Ši finansinės pagalbos dalis orientuota į labiausiai per pastaruosius keletą mėnesių nukentėjusias kompanijas, įskaitant oro linijų bendroves ir kitas kelionių agentūras.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/39706f50-7393-11ed-b29f-3da05397cd7c.jpg?noup&w=400)
Kol kas Kongresas nenurodė, kokios įmonės galės pretenduoti į finansinę paramą, tačiau norinčiųjų yra nemažai. Pavyzdžiui, restoranų verslo atstovai vyriausybės paprašė 145 mlrd. JAV dolerių, kad galėtų padengti nuostolius, nes paskelbus karantiną daugelyje valstijų buvo uždarytos visos maitinimo įstaigos.
Ispanija įveda visuotines bazines pajamas
Antradienį, balandžio 7 d., Ispanijos kairiųjų vyriausybė pranešė ketinanti paspartinti planų įvesti visuotines bazines pajamas įgyvendinimą, kad greičiau padėtų žmonėms susidoroti su koronaviruso pandemijos suduotu smūgiu ekonomikai.
„Pasistengsime savo sumanymą realizuoti kaip galėdami sparčiau. Jis bus naudingas ne tik šios nepaprastos situacijos metu, bet ir ateityje, nes visuotinės bazinės pajamos turėtų likti galioti visiems laikams“, – pareiškė ekonomikos ministrė.
Nors finansinės pagalbos suma nebuvo atskleista, valdininkai sakė, jog ją gaus ne visi šalies gyventojai, rašoma thelocal.es. Praėjusį mėnesį Ispanijoje užfiksuotas nedarbo rekordas: bedarbio pašalpų paprašė 302 265 asmenys.
„Vyriausybės nariai praktiškai vienbalsiai pritaria šios priemonės įgyvendinimui“, – Ispanijos nacionaliniam radijui duoto interviu metu sakė vartotojų apsaugos ministras Alberto Garzonas.
Sekmadienį vakare privačiam televizijos kanalui „La Sexta“ interviu davusi Ispanijos ekonomikos ministrė Nadia Calvino teigė, kad vyriausybė rengiasi „kaip įmanoma greičiau“ įvesti visuotines bazines pajamas. Moteris sakė, jog ši priemonė „daugiausia orientuota į šeimas, tačiau bus atsižvelgiama ir į skirtingas aplinkybes“.
Norima, kad visuotinės bazinės pajamos liktų galioti visiems laikams ir taptų struktūrine priemone, nuolatine priemone, paaiškino ekonomikos ministrė ir pridūrė, jog didžiausias dėmesys bus skiriamas vargstančioms šeimoms.
Vienas populiariausių šalies laikraščių „El Pais“, cituodamas neįvardytus vyriausybės šaltinius, pranešė, kad planuojama įvesti mėnesinę 440 eurų dydžio visuotinių pajamų išmoką. Ispanijoje minimalus mėnesinis darbo užmokestis – 950 eurų.
Praėjusių metų pabaigoje koalicijos pasiektu susitarimu tarp ministro pirmininko Pedro Sanchezo vadovaujamos Socialistų partijos ir radikaliųjų kairiųjų pažiūrų partijos „Podemos“ buvo numatytas visuotinių bazinių pajamų įvedimas, tačiau nebuvo nustatytas priemonės įgyvendinimo laikotarpis.
„Podemos“ lyderis Pablo Iglesias, einantis ministro pirmininko patarėjo socialinių teisių klausimais pareigas, tvirtino, kad visuotinių bazinių pajamų priemonė buvo reikalinga dar prieš koronaviruso pandemiją, nes 30 proc. Ispanijos vaikų gresia skurdas.
„Prasidėjus šiai krizei, rizika daugeliui šalies gyventojų padidėjo kelis kartus. Žmonės netenka darbo, nebeišgali susimokėti už būsto nuomą“, – pridūrė jis.
Suomija atliko dvejų metų trukmės bazinių pajamų eksperimentą, kuris baigėsi 2019 m., skelbia businessinsider.com. 2 000 jame dalyvavusių bedarbių po eksperimento tvirtino esantys laimingesni ir sveikesni, tačiau daugelis iš jų vis tiek neturi darbo.