„Tai, ką padarė Vakarai, uždrausdami skrydžius Baltarusijos oro erdvėje dėl politinių priežasčių, yra visiškai neatsakinga ir sukelia pavojų keleivių saugumui“, – per „Facebook“ parašė Rusijos užsienio reikalų ministerijos atstovė Marija Zacharova.
Pasak jos, „per vieną dieną“ Europos Sąjungos priimtas sprendimas pakeisti lėktuvų maršrutus sukels „milžiniškų problemų žmonėms“.
„Briuseliui laikas išmokti imtis veiksmingų priemonių dėl tikro, ne menamo žmonių saugumo“, – pridūrė M. Zacharova.
![Marija Zacharova](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/2a40a870-7db0-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Sekmadienio popietę Minsko oro uoste buvo nutupdytas keleivinis bendrovės „Ryanair“ lėktuvas, skridęs iš Atėnų į Vilnių. Jis buvo priartėjęs prie Lietuvos oro erdvės, tačiau buvo priverstas pasukti į Baltarusijos sostinę. Lėktuvui nusileidus Minske, sulaikytas juo skridęs tinklaraštininkas opozicionierius Ramanas Pratasevičius, taip pat jo mergina, Europos humanitarinio universiteto Vilniuje studentė, Rusijos pilietė Sofija Sapega.
Dėl šio incidento ES lyderiai sutarė uždrausti Baltarusijos oro bendrovėms skraidyti į bloką ir paragino ES oro bendroves neskraidyti Baltarusijos oro erdve, didinant spaudimą, ES svarsto įvesti šaliai sektorines sankcijas.
ICAO tirs keleivinio lainerio nutupdymą Baltarusijoje
Jungtinių Tautų civilinės aviacijos agentūra ketvirtadienį paskelbė tirsianti bendrovės „Ryanair“ nutupdymą Baltarusijoje ir juo skridusio disidento žurnalisto areštą.
Tuo metu oro bendrovės pranešė, kad Rusija blokavo kai kuriuos reisus iš Europos, aštrėjant diplomatiniam ginčui.
Didžiojo septyneto (G-7) galingosios šalys taip pat pareikalavo, kad Minskas paleistų žurnalistą Ramaną Pratasevičių, o Europos Sąjungos užsienio politikos vadovas pagrasino griežtomis ekonominėmis sankcijomis.
Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) taryba, įsikūrusi Monrealyje, „nusprendė atlikti tyrimą šio įvykio faktams nustatyti“, sakoma pranešime.
Per tarybos posėdį buvo „pabrėžta, kaip svarbu nustatyti faktus, kas nutiko, taip pat suprasti, ar kuri nors ICAO narė kaip nors pažeidė tarptautinius aviacijos įstatymus“.
Baltarusijos autoritarinis prezidentas Aliaksandras Lukašenka, tvirtai palaikomas Maskvos, išprovokavo tarptautinį pasipiktinimą, sekmadienį įsakęs pasiųsti naikintuvą perimti iš Atėnų į Vilnių skridusio „Ryanair“ lainerio, kuriame buvo 26 metų R. Pratasevičius ir jo 23 metų draugė Sofija Sapega.
R. Pratasevičius paskutinį kartą buvo matytas Baltarusijos tarnybų pirmadienį paskelbtame vaizdo įraše. Jame nervingai atrodęs jaunuolis sakė duodantis „prisipažįstamuosius parodymus“ dėl kaltinimų, kad jis padėjo organizuoti Baltarusijoje masinius neramumus. Už tokį nusikaltimą jam gali būti skirta iki 15 metų laisvės atėmimo.
„Noriu, kad visur paskleistumėte mūsų raginimą – visame pasaulyje, vyriausybių atstovams, ES šalims, ES lyderiams, JAV lyderiams: kreipiuosi į jus, maldauju, padėkite išlaisvinti mano sūnų“, – žurnalistams Varšuvoje sakė pastebimai susijaudinusi R. Pratasevičiaus motina Natalia.
Jo tėvas Dzmitras ketvirtadienį sakė, kad jo sūnus yra „tvirtas vyras“ ir „didvyris“.
„Visą gyvenimą jis kovojo už tiesą ir skleidė ją žmonėms – štai kodėl Lukašenka įvykdė šį bjaurų aktą“, – kalbėjo tėvas.
Tuo metu aktyvisto ir tinklaraštininko R. Pratasevičiaus advokatė Inesa Alenskaja ketvirtadienį pranešė, kad jai pavyko susitikti su savo klientu.
„Šiandien pavyko patekti pas ginamąjį. Esu pasirašiusi [pasižadėjimą neviešinti informacijos], negaliu papasakoti jokių detalių“, – sakė teisininkė.
I. Alenskaja pridūrė dėl to negalinti pranešti, kur būtent jis laikomas ir koks yra jo statusas.
Ji nurodė, kad R. Pratasevičius „gyvas ir sveikas“.
Nutraukti oro susisiekimo ryšiai
ICAO, kuriai priklauso ir Baltarusija, negali nurodyti imtis sankcijų, o Rusijos parama Minskui reiškia, kad JT Saugumo Tarybai vargiai pavyks priimti bendrą pareiškimą.
Tačiau ES šalys nebeįsileidžia Baltarusijos oro vežėjų, o Bendrijos oro bendrovės raginamos neskraidyti Baltarusijos oro erdve.
Ketvirtadienį „Austrian Airlines“ pranešė atšaukusi skrydį iš Vienos į Maskvą, kai Rusijos pareigūnai nepatvirtino skrydžio plano pakeitimo, kad orlaivis galėtų išvengti Baltarusijos oro erdvės.
Trečiadienį dėl tos pačios priežasties buvo atšauktas „Air France“ skrydis iš Paryžiaus į Maskvą.
„Paskutinis Europos diktatorius“
A. Lukašenka trečiadienį kreipdamasis į parlamentą tvirtino, kad „veikė teisėtai, gindamas mūsų žmones, pagal visas tarptautines taisykles“, nes buvo gautas pranešimas apie orlaivyje neva esančią bombą.
Anot jo, kritika tėra dar vienas oponentų bandymas pakenkti jo valdymui.
A. Lukašenka, dažnai pavadinamas „paskutiniu Europos diktatoriumi“, šiuo metu patiria bene didžiausią tarptautinį spaudimą per beveik 27 savo valdymo metus.
A. Lukašenkai ir jo sąjungininkams jau taikoma virtinė Vakarų sankcijų dėl masinių protestų, kilusių po ginčijamo jo perrinkimo šeštai kadencijai rugpjūčio rinkimuose, brutalaus slopinimo.
Tačiau jį toliau tvirtai palaiko Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas, penktadienį susitiksiantis su Baltarusijos vadovu.