Seniausia žinutė, kurioje minimos karo policijos įstatymo pataisos, socialiniame tinkle „Facebook“, „CrowdTangle“ įrankio duomenimis, pasirodė dar lapkričio 29 dieną. Tarp šios dienos ir gruodžio 5 d. tokių pranešimų jau buvo paskelbta 99, o iki gruodžio 11 d. jų skaičius įvairiose „Facebook“ grupėse pakilo iki 207.
Pirmasis skaitytojus turėjęs išgąsdinti pranešimas pasirodė dezinformacijos skelbimu garsėjančioje grupėje „Neabejingi“.
Vėliau ta pati grupė iki dienos, kai rašomas šis straipsnis (gruodžio 11 d.) paskelbė dar 28 su karo policijos įstatymu susijusius pranešimus, kuriuose dalintasi Signataro Zigmo Vaišvilos suorganizuota spaudos konferencija ta pačia tema. Grupėje taip pat pasidalinta interpretacijomis, esą priėmus įstatymą karo policija galės įsiveržti į civilių būstus, tam pasipriešinus – panaudoti jėgą ar net šaunamąjį ginklą. Pasak klaidinančių pranešimų, tam pakanka įtarimo, kad žmogus užsiima nusikalstama veikla, o galbūt ir tokio įtarimo nereikia:
„O gal nieko neteisėto tu nevykdai? Esi sąmoningas žmogus, kuris domisi išsamesne informacija apie tai kas iš tiesų vyksta LT ir pasaulyje? O gal pats skleidi išsamesnę info apie lt ir pasaulio įvykius? O gal neskiepiji savo vaikų ir pats nesiruoši skiepytis nuo kovido? O gal tu prieš medžių kirtimą? Labai galimai visi šios tavo veiklos ir požiūriai taps puikiomis priežastimis panaudojant aptartą įstatymą prieš tave ar tavo šeimą“, – rašoma viename iš klaidinančių pranešimų.
![Klaidinanti žinutė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/59285c40-7dc5-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Be jau minėtos grupės „Neabejingi“, kurioje dauguma žinučių, susijusių su karo policijos įstatymu, sulaukė didesnio skaitytojų susidomėjimo, nei paprastai sulaukia grupėje skelbiamas turinys (populiariausią žinutę pamatę beveik 9000 vartotojų), svarbų vaidmenį skleidžiant paniką dėl įstatymo pataisų suvaidino ir kitos „Facebook“ grupės, pavyzdžiui, „NE Sorošui Lietuvoje“, „Вильнюс для всех:) /Vilnius dlia vsex:)“ , „Tautos Balsas“, „ANTILEFTISTINIS SUKILIMAS“, „Наша Литва/Mūsų Lietuva“ ir kitos.
Žinutė, kuriame karo policijos įstatymo pataisos siejamos su skiepais, medžių kirtimu ar alternatyvių naujienų paieška, buvo pasidalinta beveik 4000 kartų.
Įtarimai, esą patobulintu karo policijos įstatymu bus leidžiama kištis į civilių asmenų gyvenimą yra klaidingi.
Į tokią dezinformacijos bangą sureagavo Seimo narys, Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas Laurynas Kasčiūnas, savo „Facebook“ paskyroje paaiškinęs, kada ir kaip galioja karo policijos įstatymas:
„Pagal KPĮ, karinėse teritorijose ir kariniame transporte karo policijai suteikti įgaliojimai visų asmenų atžvilgiu, o kitose teritorijose – karių atžvilgiu, taip pat asmenų, darančių nusikalstamas veikas ar kitus teisės pažeidimus prieš karius, krašto apsaugos institucijas ir jų valdomą ar naudojamą turtą, atžvilgiu“, – aiškino Seimo narys ir rekomendavo įstatymus skaityti nuo pradžios iki galo.
Į šmeižtą sureagavo ir nacionaliniam transliuotojui priklausantis portalas lrt.lt. Portalui Lietuvos kariuomenės Karo policijos viešųjų ryšių karininkė kpt. Eglė Stankevičiūtė pasakojo, kad atnaujintame karo policijos įstatyme iš esmės nėra tiek daug naujovių, kaip jas pateikė socialinių tinklų vartotojai.
Pasak jos, šansai civiliams gyventojams susidurti su karo policija išlieka minimalūs, o policijos veiklos mastai šiuo požiūriu – kur kas didesni.
Karo policijos atstovės teigimu, teoriškai civilius asmenis sulaikyti karo policijos pareigūnas galėjo ir iki šiol, tačiau pataisomis įstatymas patikslintas, pavyzdžiui, remiantis naująja karo policijos įstatymo redakcija, karo policininkas galėtų patekti į privačią teritoriją, kurioje slapstosi krašto apsaugos sistemos vertybes pagrobęs asmuo, ir šioje teritorijoje jį sulaikyti.
Išvedžiojimus, esą karo policininkai galėtų vaikytis skiepytis atsisakančius asmenis, L. Kasčiūnas pavadino elementariomis melagienomis.
Lietuvoje skiepijimo praktiką apibrėžia Lietuvos Respublikos žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymas, nurodantis, kad skiepai mūsų šalyje yra savanoriški. Remiantis juo, „imunoprofilaktika gali būti taikoma asmenims tik jų sutikimu, išskyrus kituose teisės aktuose numatytus atvejus, o kai jie neveiksnūs tam tikroje srityje, – gavus atstovų pagal įstatymą sutikimą.“
- Šaltiniai
- „CrowdTangle“ įrankis
- Skandalas iš niekur: baiminantis naujų ribojimų, neaiškiomis aplinkybėmis kurstomos aistros dėl karo policijos; lrt.lt
- Lietuvos Respublikos karo policijos įstatymo Nr. VIII-911 pakeitimo įstatymas; e-seimas.lrs.lt
- Lietuvos Respublikos žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymas