Nors kai kurios detektyvų paslaugas teikiančios įmonės Lietuvoje gyvuoja jau daugiau nei dešimtmetį, privačios detektyvinės veiklos įstatymas priimtas tik praėjusiais metais. Nuo to laiko detektyvo pažymėjimą atsiėmė lygiai 13 fizinių asmenų, taip pat savo veiklą įregistravo viena detektyvų grupė.
„Manau, kad dar tiek pat detektyvų visoje Lietuvoje dirba be pažymėjimų. Žinau, kad vienoje, antroje ir trečioje vietoje yra tų, kurie nelaikė egzamino bet paslaugas teikia“, – sako 10 metų veikiančios įmonės „Rimano biuras“ vadovas Olegas Rimanas.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/c4566fa0-7935-11ed-bf3e-6df428a0b4c0.jpg?noup&w=400)
Tokios specialybės nėra girdėję
Privačiais detektyvais gali tapti žmonės, kurie turi dvejų metų veiklos teisėsaugos, teisėtvarkos ar žvalgybos institucijose patirtį arba yra įgiję ne žemesnį kaip aukštąjį koleginį teisės studijų krypties išsilavinimą. Taip pat jie turi būti nepriekaištingos reputacijos.
Vienintelė įstaiga šiuo metu organizuojanti privataus detektyvo kursus yra Kazimiero Simonavičiaus universitetas (KSU). Kursai trunka 110 akademinių valandų ir kainuoja 499 eur., po jų žmonės turi išsilaikyti egzaminus ir tada gali gauti detektyvo pažymėjimą.
„Vieni nežino, kad tokia specialybė išvis yra, kiti galvoja, kad negali detektyvais tapti. Reiktų užsiauginti žmones, nes, pavyzdžiui, tie, kurie baigė teisę, dažnai nežino, kad gali būti ne tik advokatais, teisininkais, bet ir privačiais detektyvais. Aktualu ir tiems, kurie baigė savo karjerą teisėsaugoje, jie irgi gali užsiimti privačių detektyvų veikla.
![Olegas Rimanas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/9646d420-7150-11ed-84f1-ffbca36c5e28.jpg?noup&w=400)
Įstatymas nepadėjo
Pašnekovė priduria, kad ateityje ši rinka turėtų augti, tačiau nedrįso spėti, kaip greitai tai atsitiks. Tuo tarpu įmonės „Rožinė pantera“ vadovas Arūnas Gatelis teigia, kad priėmus įstatymą klientų tikrai nepadaugėjo, o nemaža dalis anksčiau teiktų paslaugų tapo nelegaliomis.
„Pasikeitė teikiamos paslaugos, dabar aiškiai įstatymais pasakyta, ką galima daryti, ko negalima daryti. Daug mūsų paslaugų apribojo ir sukonkretino, dabar nėra interpretacijos, ką galima daryti. Anksčiau būdavo, kad teiki kokią paslaugą ir nežinai, gali ją teikti ar ne.
![Privatus detektyvas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/061ab150-638b-11ed-9300-cdc5b707b490.jpg?noup&w=400)
Detektyvo teigimu, priėmus įstatymą maždaug 40 proc. besikreipiančių asmenų jie padėti negali, nes jų prašymai prasilenkia su įstatymu. A. Gatelis sako, kad dauguma tokių atvejų susijusę su prašymu nelegaliai rinkti informaciją.
O. Rimanas patvirtina, kad klientų nėra labai daug, o po įstatymo priėmimo jų nepadaugėjo: „Turime klientų, kurie sistemiškai kreipiasi į mus. Yra, kad ateina per tarpininkus, nes ne visi iš gatvės pasitiki mumis. Būna, kad skambina susiradę internete. Na, bet neturime per dieną po naują klientą“.
Pašnekovas taip pat priduria, kad riba dėl asmens duomenų apsaugos yra labai slidi, todėl siekiant nepažeisti įstatymo dažnai tenka atsisakyti klientui teikti paslaugą, o kartais reikia į viską pažiūrėti kūrybiškai.
![Policijos reidas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/1fabe600-70ee-11ed-ad3c-b186d81eb19b.jpg?noup&w=400)
Pašnekovo teigimu, tokiais atvejais žmonės kreipiasi į privačius detektyvus, kurie tiria ne patį nusikaltimą, o tiesiog teikia įrodymų rinkimo paslaugą.
Tiesa, O. Rimanas pabrėžia, kad jie nėra teisėsaugos institucijų konkurentai, o kaip tik siekia kuo glaudžiau su jomis bendradarbiauti, tačiau bent kol kas požiūris į privačius detektyvus nėra itin teigiamas.
„Norisi glaudesnio bendradarbiavimo su teisėsauga, kad žiūrėtų į mus ne kaip į priešus, o kaip ir į kolegas, ne buvusius, bet dabartinius. Be to, mus dar priima ne kaip teisinės sistemos dalyvius, o senoviškai, kaip detektyvus, kurie jokių teisių neturi.
![Privatus detektyvas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/05e76c50-638b-11ed-8362-9bb9841bfe13.jpg?noup&w=400)
Vis dėlto Policijos departamento Licencijavimo skyriaus viršininkas Audrius Čiupala DELFI aiškino, kad policija pagal įstatymą neturi bendradarbiauti su privačiais detektyvais ir jiems kaip nors padėti.
„Privačios detektyvinės veiklos įstatymas yra taip padarytas, kad nesusikirstų policijos ir detektyvų veikla. Detektyvams yra draudžiama vykdyti operatyvinę veiklą, kriminalinę žvalgybą, tai išskirtinė policijos kompetencija, todėl ir bendradarbiauti yra sudėtinga.
Visi bendradarbiavimo pagrindai daugiau susiję su tuo, kad jei detektyvas nustato kažkokias nusikalstamas veikas, jis turi iš karto apie tai informuoti policiją“, – paaiškina A. Čiupala.
Kainos siekia ir dešimtis tūkstančių
Privačių detektyvų įmonių interneto puslapiuose galima rasti, kad pagrindinės teikiamos paslaugos yra žmonių paieška, asmens sąžiningumo patikrinimas, sutuoktinio patikimumas, vogtų daiktų paieška, skolininkų paieška. Tėvai į privačius detektyvus gali kreiptis norėdami išsiaiškinti, kaip laisvalaikį leidžia jų atžalos.
![Privatus detektyvas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/0617f230-638b-11ed-856c-6ff460d32775.jpg?noup&w=400)
„Bet dažniausiai žmonės kreipiasi ne dėl įtarimų, jie jau žino apie neištikimybės faktą, tiesiog patys negali surinkti įrodymų. O įrodymų rinkimas dažniausiai pasibaigia apvaliu stalu, susėda visos pusės ir pasirašo taikos sutartį, pasidalina turtą, vaikus“, – sako O. Rimanas.
Į detales veltis nenorėjo ir A. Gatelis, tačiau jis tikino, kad bylos dėl neištikimybės jo veikloje nėra tokios ir dažnos.
„Čia tik stereotipas apie neištikimybę. Nenorėčiau apie mūsų paslaugas pasakoti net abstrakčiai, mes pasirašome konfidencialumo sutartį, todėl žmogus gali įžvelgti savo buvusią problemą, nenorėčiau atskleisti šių dalykų. Bet būna kreipiasi ir juridinių asmenų, dėl konkurencijos, apgavysčių versle“, – sako A. Gatelis.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/b063a340-7bcf-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
Tuo tarpu O. Rimanas kalbėjo apie kiek mažesnes sumas: „ Imti mažiau 100 eur. ekonomiškai mums neapsimoka. Kai kurie tyrimai truko ir po pusę metų. Priklausomai nuo tyrimo laiko, sudėtingumo, buvo, kur per partnerius užsienyje ieškojom informacijos, buvo ir keli tūkst. ir 3 tūkst. eur. Didžiausia suma už paslaugą buvo iki 5 tūkst. eur.
Visada paslaugų teikėjui norisi, kad klientų būtų daugiau, o ypatingai mūsų versle. Tai nėra verslas, tai yra darbas, darbuotojai kažkiek uždirba, turim kažkokią maržą, bet nereikėtų įsivaizduoti, kad gauname tūkstantinį pelną.“