Gimsta skirtingi?
Neseniai močiute tapusi M.Jankauskaitė sakė, kad jau pradėjo ruošti bibliotekėlę savo anūkei. Tiesa, reikės palūkėti, kol ji ją galės perskaityti. „Noriu kalbėti apie kultūrinį seksizmą, nes tai dramblys, kurio nenorime matyti. Ilgą laiką buvome jo šešėlyje, pripratome prie jo. Tai tarsi kvėpavimas užterštu oru – kol neįkvepi gryno, skirtumo nematai. Seksizmas – tai reiškinys, kai nuvertinama moteris ir viskas, kas susiję su moteriškumu, kai teigiama, kad vyrai yra svarbesni, o moterys – antrarūšės“, – pasakojo Margarita.
Anot jos, nors populiaru sakyti, kad vyrai ir moterys iš prigimties yra skirtingi, prigimtis – toli gražu ne viskas. „Žmogus yra vienas iš žinduolių, kurie gimsta su ne iki galo išsivysčiusiomis smegenimis. Tai yra, 29 proc. smegenų būna susiformavę, likę 71 proc. formuojasi laikui bėgant. Kodėl tai svarbu? Nes didžioji dalis skirtumų tarp vyrų ir moterų susiformuoja, o ne yra įgimti“, – teigė ekspertė.
Vyrai taip pat kenčia
Nors moterys šiandien gali ne tik balsuoti, bet ir pačios pretenduoti į valstybės valdžios postus, pagal statistiką, jos valdžioje neperžengia 25 proc. ribos. Bet su kultūriniu seksizmu, pasak M.Jankauskaitės, susiduriame ne tik valdžioje, bet ir televizijoje. „Kai žiūrime analitines laidas, visi ekspertai jose dažniausiai būna vyrai. Kai paklausiu, kodėl taip yra, sako, kad neranda. Argi? 60 proc. visų daktaro laipsnį turinčių žmonių Lietuvoje yra moterys. Jos gali kalbėti ne tik stiliaus ar gyvenimo būdo laidose. Lygių galimybių centras sugalvojo surinkti 100 moterų istorijų ir jas paskelbti. Net neįsivaizdavome, kad tai bus toks sunkus darbas. Pasirodo, daug pasiekusias moteris supa tylos diskursas. Gal kitiems neatrodo, kad moterų indelis toks didelis? Juk ir priekabiaujama prie moterų, nes jos nelaikomos tvirtos. Baisu, kai pagalvoji, kad mes buvome mokomos tą priimti kaip flirtą“, – pasakojo M.Jankauskaitė.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/8864ae20-7c79-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
Moterų vaidmuo visuomenėje veikia ir vyrus. „Jei nenorime matyti dramblio, jo šešėlio nepamatysime tuo labiau. Vis dar yra manančių, kad moteris ir moteriškumas yra nevisavertiška, todėl vyras to turi vengti. Kas būna, kai vyrą norima pažeminti, parodyti, kad jis nėra tvirtas? Paimkime bet kurį Holivudo filmą. Treneris įeina į futbolininkų persirengimo kambarį ir ką jis sako, norėdamas paskatinti susiimti? „Merginos, panelės, pasitempkite“. Taip yra pasiunčiamas signalas vyrui, kad jausmai, vaikų priežiūra, darbas socialinėje srityje yra vengtina, nes kitaip tau bus užkabinta netikro vyro etiketė. Viena vertus, vengi to ir gyveni laimingai. Bet ar tikrai laimingai? Ar mes girdime apie vyrų patiriamas problemas? Girdime, kad moterų teisės pažeidžiamos, o vyrų? Ar vyrai telkiasi į organizacijas?“ – retoriškai klausė ekspertė.
Anot jos, kai yra kovojama už moterų teises, pasirūpinama ir vyrų teisėmis. Nes vyrai problemas linkę spręsti ne pačiais geriausiais būdais – skandinasi alkoholyje ar įsivelia į muštynes. „Kodėl jie neieško pagalbos? Nes bijo būti išvadinti ne vyrais. Todėl reikia kalbėti ir apie vyrus, keisti tradicines vyriškumo normas. Turime šalinti tas sistemines kliūtis. Tam, kad išlaisvintume mergaitę, turime išlaisvinti berniuką iš tradicinio vyriškumo gniaužtų“, – sakė M.Jankauskaitė.