Vyrų rinktinė, kuriai atstovavo Tomas Laurušas (IM, FIDE reitingas 2553), Valerijus Kazakovskis (IM, 2490), Rokas Klabis (FM, 2353) ir Andrius Brazdžionis (FM, 2356), liko 26-oje vietoje tarp 39 ekipų.
Pagal reitingą Lietuva buvo skirstoma 31-a.
Priešingai nei dauguma varžovų, lietuviai neturėjo atsarginio šachmatininko, tad keturi žaidėjai atlaikė visą devynių ratų krūvį. Vyrų rinktinė laimėjo du mačus (prieš Islandiją ir Airiją), keturis užbaigė lygiosiomis (su Šveicarija, Austrija, Kroatija ir Švedija), tris pralaimėjo (Čekijai, Italijai ir Slovėnijai).
Moterų rinktinė, kurią sudarė Salomėja Zaksaitė (WIM, 2250), Kamilė Baginskaitė (WGM, 2100), Gabija Šimkūnaitė (1962) ir Marija Šibajeva (WFM, 1946), finišavo 16-oje vietoje tarp 31 komandos.
Lietuvės buvo skirstomos tik 28-os, tačiau trys pergalės paeiliui prieš Čekiją, Šveicariją, ir Slovakiją vienu metu buvo pakėlusios jas net iki šeštos vietos. Lietuvos rinktinė, kuri irgi neturėjo atsarginės, taip pat triskart pralaimėjo (Prancūzijai, Graikijai ir Vokietijai) ir triskart sužaidė lygiosiomis (su Italija, Švedija bei Armėnija).
![Lietuvos moterų šachmatų rinktinė (Foto: LŠF)](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/63ac6000-7e09-11ed-b757-7dece7cc14cd.jpg?noup&w=400)
Nors devynių mačų krūvį atlaikyti be keitimo tokio lygio varžybose sudėtinga, tačiau tai leidžia vykdyti šachmatų titulų normatyvus. Šiemet tai pavyko dviems Lietuvos atstovams.
Vyrų rinktinėje debiutavęs V. Kazakovskis, užpernai persikėlęs iš Baltarusijos į Lietuvos komandą, jau pirmame turnyre pasirodė stipriai. Nepralaimėjęs nė vienos partijos, jis antrojoje lentoje surinko 7 taškus iš 9, nugalėjo penkis oponentus (kurių keturi – aukštesnio reitingo) bei užfiksavo didmeistrio (GM) normatyvą su 2749 reitingo atlikimu.
V. Kazakovskiui tai – paskutinis didmeistrio normos balas, nulemsiantis, jog ketvirtus metus paeiliui Lietuvos šachmatininkui bus suteiktas didmeistrio vardas – 2019 m. jį gavo Paulius Pultinevičius, 2020 m. – Titas Stremavičius, o prieš pat Europos čempionatą FIDE didmeistriu tapo ir T. Laurušas.
Tuo metu moterų čempionate tarptautinės meistrės (WIM) normą, įvykdžiusi 2301 reitingo atlikimą, įvykdė šių metų Lietuvos čempionė G. Šimkūnaitė, žaidusi prie trečiosios lentos. Keliose partijose taktinėse komplikacijose pranokusi aukštesnio reitingo oponentes, ji surinko 5,5 taško.
T. Laurušas prie pirmosios lentos surinko 4,5 taško iš 9, rinktinės kapitonas R. Klabis prie trečiosios lentos finišavo su 3 taškais, A. Brazdžionis prie ketvirtosios – su 3,5.
R.Klabis paskutiniame rate siekė tarptautinio meistro normos, kurią būtų užtikrinusi pergalė prieš švedą Eriką Blomqvistą (GM, 2542), tačiau rizikuodamas prieš aukštesnio reitingo oponentą galiausiai pralaimėjo.
Moterų rinktinėje pirmosios dvi lentos S. Zaksaitė ir K. Baginskaitė surinko po 3,5 taško, o prie ketvirtosios žaidusi šalies vicečempionė M.Šibajeva – 4.
Europos čempionais tarp vyrų tapo Ukrainos šachmatininkai (5 pergalės, 4 lygiosios). Ukrainiečiai pagal papildomus rodiklius aplenkė Prancūzijos rinktinę (7 pergalės, 2 pralaimėjimai), kurios lyderis 18-metis Alireza Firouzja surinko net 8 taškus iš 9, užsiropštė į antrą vietą pasauliniame reitinge bei tapo jauniausiu žaidėju, perkopusiu 2800 reitingo taškų ribą. Įdomu, jog tarpusavy šios rinktinės taip ir nesužaidė.
Bronzą iškovojo Lenkijos šachmatininkai, pagal papildomus rodiklius aplenkę Ispaniją.
Europos moterų čempionėmis tapo visus devynis mačus laimėjusios Rusijos atstovės, antroje vietoje tvirtai įsitaisė Gruzijos rinktinė, trečios liko Azerbaidžano šachmatininkės, pagal papildomus rodiklius aplenkusios ukrainietes.