Balsuokite ir išrinkite prasmingiausius vardus traukiniams*
* Išsamius aprašymus rasite balsavimo apačioje
Balsavimas suskirstytas į 3 etapus, pagal maršrutus Vilnius-Ryga, Vilnius-Klaipėda ir Vilnius-Mockava.
Vardai traukiniams, dažniausiai kursuojantiems maršrutu Vilnius-Ryga.
*Traukiniai gali kursuoti ir kitais maršrutais.
Baltijos kelias – labiausiai Baltijos šalis vienijantis maršrutas. Važiuoti Baltijos keliu yra nuostabi galimybė prisiminti unikalų 1989-ųjų įvykį, kuris yra įtrauktas ir į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą kaip pasaulinis fenomenas.
Dainų šventė – Baltijos šalių dainų ir šokių šventės – tradicinis tautinio meno festivalis, organizuojamas Baltijos šalyse. Nors istoriškai dainų šventės buvo paplitusios didelėje Europos dalyje, šiuo metu yra išlikusios ir puoselėjamos tik Baltijos šalyse. 2003 m. lapkričio 7 d. UNESCO pripažino Estijos, Latvijos ir Lietuvos dainų ir šokių švenčių tradiciją ir simboliką žodinio ir nematerialaus kultūros paveldo šedevru.
Jonas Karolis Chodkevičius – Lietuvos didysis etmonas, pats iškiliausias Lietuvos istorijoje karvedys. Žmogus, kuris apgynė Livoniją nuo švedų užpuolimo ir dešimtmečiais išlaikė ją Lietuvos sudėtyje. Ryga tuo metu buvo vienintelis Lietuvos jūrų uostas ir svarbiausi vartai į Baltijos jūrą. Ši asmenybė – įkvepianti, o istorija – telkianti. Tai yra įdomus XVI-XVII a. Lietuvos istorijos tarpsnis, kuris daugeliui nėra žinomas, tad įlipus į traukinį apie jį tikrai bus galima pasidomėti plačiau.
Vardai traukiniams, dažniausiai kursuojantiems maršrutu Vilnius-Klaipėda.
*Traukiniai gali kursuoti ir kitais maršrutais.
Steponas Darius – ne tik vienas iš legendinių „Lituanica“ lakūnų. Jo ir Stasio Girėno herojinis žygdarbis, siekiant atkreipti pasaulio dėmesį į naujai nepriklausomybę iškovojusią tėvynę – svarbi lietuvių identiteto dalis. Tačiau tai dar ne viskas. S. Darius yra ir 1923 m. vykusio Klaipėdos sukilimo organizatorius. Esminis šio sukilimo padarinys – Klaipėdos krašto prijungimas prie Lietuvos.
Ieva Simonaitytė – ryškiausia Mažosios Lietuvos rašytoja lietuvių kalba, lietuvių literatūros klasikė, kuri yra palaidota Vilniuje, tačiau gyveno Mažojoje Lietuvoje. Ji yra viena iš tų asmenybių, kuri nepaprastai aiškiai sujungė Didžiąją ir Mažąją istorines Lietuvas.
Grafas Tiškevičius – Vakarų Lietuvos simbolis. Klaipėdos krašte, Palangoje, Kretingoje ir visoje Lietuvoje Tiškevičių pavardė yra kuo puikiausiai žinoma. Grafų Tiškevičių giminės nuopelnai – neabejotini. Be to, Tiškevičiai yra vienas iš stipriausių Palangos simbolių, jų rūmuose įkurti šio miesto simboliais tapę Gintaro muziejus bei Birutės parkas.
Ernestas Galvanauskas – vienas iškiliausių Lietuvos politikų, kurio galvoje 1923 m. gimė Klaipėdos sukilimo planas. Jis buvo iškilus diplomatas, tuometinis Ministras Pirmininkas ir kelių sričių ministras. E. Galvanauskas iki detalių parengė ir vadovavo visam Klaipėdos sukilimui – jo dėka Klaipėda buvo prijungta prie Lietuvos. Po neilgai trukusios jo diplomatinės karjeros jis nusipirko Klaipėdoje namą ir ten praleido savo visą likusį gyvenimą.
Birutė – vaidilutės istorija ir mūsų tautinio epo dalis. Ji yra simbolis, vienos iš nuostabiausių Lietuvos istorijos legendų apie tai, kaip Lietuvos didysis kunigaikštis Kęstutis Palangoje sutiko vaidilutę ant Birutės kalno, kūrenančią ugnį. Jis ją pasisodino ant žirgo ir parsivežė į Trakus. Ten Birutė pagimdė iškiliausią Lietuvos istorijoje politinį veikėją ir Lietuvos valdovą Vytautą Didįjį. Tai yra pasaką primenanti lietuviško epo legenda, kuri tikrai galėtų būti įamžinta ir traukinyje. Birutė, ko gero, yra populiariausias moters vardu pavadintų gatvių pavadinimas Lietuvoje, nors niekas nėra tikras, ar ji iš tiesų egzistavo.
Motiejus Valančius – žemaičių vyskupas, viena ryškiausių Lietuvos istorijos asmenybių – rašytojas, kūrėjas, kunigas, Lietuvos blaivintojas, tautos budintojas. Žemaičių vyskupija jo gyvavimo metu buvo nuo Zarasų iki Telšių, jos centras – Kaunas. Ši vyskupija apėmė beveik visą Lietuvą.
Simonas Daukantas – tautinės Lietuvos koncepcijos autorius, rašytojas, istorikas ir švietėjas. Kadangi jo veiklos sritis buvo visa Lietuva, o jis yra kilęs iš Žemaitijos, Skuodo rajono, Kalvių kaimo, šis lietuvis, žemaitis – visą Lietuvą jungianti ir atgimti skatinanti asmenybė.
Vardai traukiniams, dažniausiai kursuojantiems maršrutu Vilnius-Mockava.
*Traukiniai gali kursuoti ir kitais maršrutais.
Broliai Narutavičiai (Gabrielius ir Stanislovas Narutavičiai) – Gabrielius Narutavičius – pirmasis Lenkijos prezidentas kilęs iš Žemaitijos, o jo brolis Stanislovas Narutavičius – Vasario 16-osios akto signataras.
Jogaila – viena iškiliausių Lietuvos ir Lenkijos istorijos asmenybių. Jogaila, kartu su Vytautu laimėjo „Žalgirio“ mūšį. Taip pat jis yra Didysis Lietuvos kunigaikštis vedęs Lenkijos karalienę Jadvygą, tapęs Lenkijos karaliumi ir perkėlęs gediminaičių dinastiją į Lenkiją. Ten jis pradėjo pačią šlovingiausią Lenkijos istorijoje valdovų jogailaičių dinastiją, kuriai valdant valstybė pasiekė savo didžiausią istorinę didybę.
Žygimantas Augustas – paskutinis jogailaitis, paskutinis kunigaikščio Gedimino provaikaitis. Valdant Žygimantui Augustui buvo sudaryta Liublino unija, kuria Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė ir Lenkijos Karalystė sujungtos į Abiejų Tautų Respubliką.
Adomas Mickevičius – garsiausias pasaulyje vilnietis ir tuo pat metu – garsiausias pasaulyje lenkų poetas, svarbiausia istorijoje lenkų literatūros asmenybė. A. Mickevičiaus kūryba skatino lietuvių tautinį judėjimą, tautinės savimonės ugdymą.
Idėją įkvėpė naujo maršruto atsiradimas
Vienas iš idėjos sumanytojų žurnalistas Edmundas Jakilaitis sako, kad tokio projekto idėja kilo susimąsčius apie tai, jog vardus turi lėktuvai ir laivai – kodėl gi jų nesuteikus ir traukiniams? E. Jakilaitis – tikras traukiniautojas. Traukiniais jam patinka keliauti, nes tuo metu nereikia vairuoti, stebėti kelio ženklų – turi ne tik laisvas rankas: gali dirbti, skaityti, mėgautis kelionės vaizdais. Be to, tai yra pigiau nei važiuoti mašina.
![Traukiniai Lietuvoje turės vardus: nuspręskite, kokie jie bus!](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/b0e21757-8e52-4406-9d46-3c8c2a712535.jpg?noup&w=400)
„Kai sužinojau apie „LTG Link“ naują maršrutą traukiniu į Rygą, kilo mintis, jog vieną iš traukinių galima būtų pavadinti Jono Karolio Chodkevičiaus vardu. Jis buvo ne tik Lietuvos didysis etmonas, bet ir Livonijos administratorius, o Livonija su savo uostu Ryga tuo metu buvo Lietuvos dalis. J. K. Chodkevičiaus vardo traukinys simboliškai ir istoriškai sujungtų Lietuvą ir Latviją. Vėliau nusprendėme, kad galėtume pavadinti ir daugiau traukinių. Vardų sąrašas buvo sugalvotas atsakingai jiems pasirinktos visuomenę telkiančios ir vienijančios asmenybės bei įvykiai“, – sako jis.
Prie projekto, renkant vardus, prisijungė visas būrys visuomenininkų ir Jono Karolio Chodkevičiaus labdaros fondo narių: docentė daktarė Genovaitė Kirkienė, verslininkas Robertas Gabulas, Nacionalinio muziejaus direktorius daktaras Arūnas Gelūnas, ambasadorius, daktaras Šarūnas Adomavičius, profesorius Alfredas Bumblauskas, Vilniaus dailės akademijos profesorius Ramūnas Banys, muzikas, profesorius Donatas Katkus, vienuolis Juozapas Marija Žukauskas, Nacionalinės premijos laureatas, profesorius, architektas Algirdas Žebrauskas ir daugelis kitų.
![Traukiniai Lietuvoje turės vardus: nuspręskite, kokie jie bus!](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/4726a13d-3a8f-48d3-9bbc-db766babcb9a.jpg?noup&w=400)
Pagrindinis tikslas – edukuoti visuomenę
LTG korporatyvinių reikalų direktorius Aleksandras Zubriakovas sako, kad tokios visuomenininkų iniciatyvos – sveikintinos ir laukiamos.
„Džiaugiamės galėdami padėti išpildyti tokį svarbų projektą kaip „Vardai traukiniams“, stipriai prisidėsiantį prie visuomenės edukavimo. Mus žavi E. Jakilaičio ir kitų visuomenininkų idėja traukiniams suteikti vardus – tai puikus būdas traukiniautojams kelionę praleisti prasmingai ir daugiau sužinoti apie Lietuvos istoriją“, – teigia A. Zubriakovas.
Jam pritaria ir E. Jakilaitis. Anot jo, pagrindinis šios iniciatyvos tikslas – skatinti istorinę savimonę. Taip pat supažindinti žmones su skirtingų laikotarpių Lietuvos istorija – iš kiekvieno jos laikotarpio įvykių galime pasisemti įkvėpimo, ryžto ar valios.
„Iniciatyva taip pat siekiame ugdyti pilietiškumą bei, žinoma, populiarinti keliavimo traukiniais būdą. Traukiniautojai, keliaudami tam tikros asmenybės vardo traukiniu, naršydami internete galės sužinoti daugiau apie tą asmenybę, kurios vardu pavadintu traukiniu jie keliauja, ir iš jo išlipti geresni nei į jį įlipo“, – pabrėžia žurnalistas.
Balsuoti už labiausiai patikusius vardus traukiniams visą mėnesį bus galima portale „Delfi.lt“. Balsavimo būdu išrinkti vardai bus suteikti septyniems traukiniams, kurie dažniausiai kursuoja į Klaipėdą, , Rygą ir Mockavą. Visi norintys prisidėti prie šios iniciatyvos gali siūlyti ir savo vardus, pagrindžiant, kodėl siūlomas būtent toks vardas.