„Kviesti mokytis žmones visą gyvenimą visuomet buvo mūsų misija. Tačiau prieš porą metų gimusi SMK Kompetencijų akademija įnešė naują grandį į mūsų veiklas – sukūrėme Profesinio mokymosi programas, kurių dėka šiandien siūlome ne tik aukštąjį išsilavinimą, bet ir profesinį rengimą“, – apie dar daugiau galimybių rinktis profesijas pasakoja aukštosios mokyklos kanclerė.
Ji džiaugiasi, kad šiuo metu SMK edukacinių produktų spektras gerokai išsiplėtė: šiandien aukštojoje mokykloje galima rinktis profesinio bakalauro studijas, specialybę įgyti pasirinkus profesinį mokymą bei kvalifikaciją kelti trumpųjų studijų programose (apie jas daugiau sužinoti galite ČIA).
![Gabija Skučaitė, SMK Aukštosios mokyklos bendrakūrėja ir kanclerė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/41754157-6200-4eed-9622-1d509d287651.jpg?noup&w=400)
SMK Aukštoji mokykla - mamos ir dukters kūrinys
Kalbėdama apie veiklos pradžią G. Skučaitė prisimena pirmuosius Nepriklausomybės metus: „Tuo metu laisvės dvasia, tvyrojusi visoje Lietuvoje, mumyse pasėjo norą kurti. Kartu su mama Nijole Skučiene ir pradėjome įgyvendinti šią iniciatyvą – kurti SMK“.
Anot kanclerės, tie dešimtmečiai buvo ypatingi ne tik besikuriančiai ir augančiai aukštajai mokyklai, bet ir visai Lietuvai. Juk augo ir keitėsi mūsų jauna valstybė, švietimo sistema, rinka diktavo savo sąlygas.
![Paskaitos](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/38076ade-c474-463b-b040-81086f6f3b22.jpg?noup&w=400)
„Pasirinkus dirbti edukacijos srityje, teko viską kurti nuo nulio – programas, infrastruktūrą, bendruomenę“, – vardija pašnekovė ir priduria, kad anuomet neturėjo nei kapitalo, nei patalpų. Nebuvo ir jokių investicinių fondų ar projektinio finansavimo – teko kliautis tik savo jėgomis.
Tačiau susiklosčiusios tuometinės situacijos G. Skučaitė nevadina iššūkiu. Veikiau ją prisimena kaip stiprią varomąją jėgą.
„Kai neturi to, ko tau reikia, privalai pats sukurti. Pavyzdžiui, nėra patalpų – vadinasi turi jas susirasti. Arba įvairios akreditacijos procedūros, kurias reikia atlikti. Viena vertus, tai atrodo didžiulis, nuobodus darbas, kita vertus, tai leidžia iš šono pažiūrėti į save, diegti tam tikras naujoves“, – požiūriu į gyvenimiškas situacijas dalijasi pašnekovė ir sako, kad kiekvieną iššūkį vadina keliu stiprėjimo link.
![SMK Aukštosios mokyklos patalpos](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/bb3714ed-33e3-46dd-a6d6-5bccd6a6a32b.jpg?noup&w=400)
G. Skučaitė įsitikinusi, kad savo veiklą pradėjo tinkamu metu, kai Lietuvai tokių iniciatyvų labai reikėjo. Šiandien jau galima džiaugtis, kad nepaisant įvairių aplinkybių, pavyko visus tuos dešimtmečius sėkmingai išgyventi.
„Kai dirbi, veiki, kasdienybėje gali ir nepamatyti prasmės, todėl reikia retrospektyvaus žvilgsnio į praeitį ir nueitus etapus. Šiais jubiliejiniais metais norėčiau, kad visi stabtelėtume, pažvelgtume atgalios, pamatytume, kaip viskas pasikeitė, ką mes nuveikėme, ką tai reiškia visai organizacijai“, – apie sukakties minėjimo svarbą kalba G. Skučaitė.
Pasak jos, būtent prasmės suvokimas ir teikia stiprybės, pasitikėjimo ir užtikrintumo eiti toliau į priekį: „Tai, ką darome, yra svarbu mums, tai yra teisinga ir naudinga kitiems“.
Ne laužyti stereotipus, bet kurti tendencijas
G. Skučaitė sako, jog su džiaugsmu prisimena tą laiką, kai kartu su mama buvo puiki bendražygių komanda. Po mamos mirties teko tęsti veiklą jau vienai. Ir ta tąsa pavyko, nes tai niekada nebuvo tik vieno žmogaus veikla.
Pašnekovė neslepia, kad prie verslo sėkmės prisidėjo ir iš šeimos atsineštos savybės – praktiškumas, racionalumus, ekonomiškumas. Jos leido racionaliai naudoti turimus resursus, jų neiššvaistyti.
„Tačiau šalia viso pragmatiškumo pas mus tvyro ir labai gera kūrybinė atmosfera. Mes esame išskirtiniai tuo, kad buvome ir esame drąsūs, kūrybiški, nenuobodūs. O tai nėra akademinio pasaulio standartas ir ypač nebuvo tuo metu, kai tik pradėjome savo veiklą“, – apie SMK išskirtinumą pasakoja G. Skučaitė.
![SMK Aukštosios mokyklos absolventai](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/d82e0593-8d31-4483-9efc-6c5870a1f8ed.jpg?noup&w=400)
Ji tikina, kad niekuomet nesivaiko stereotipų. Priešingai – rūpinasi tendencijų kūrimu: „Pavyzdžiui, mes vieni pirmųjų Lietuvoje 1996 metais įvedėme mantijų dėvėjimą. Kai kurias tendencijas kuriame patys, kai kurias atsinešame iš užsienio šalių patirties“.
SMK kanclerė atvirauja – nors per tris veiklos dešimtmečius pasitaikė ne viena krizė, įveikti jas padėjo visa aukštosios mokyklos bendruomenė. Būtent bendrystė, anot pašnekovės, leidžia kurti tolesnį kelią, tad ir į lapkričio mėnesį suplanuotos kolegijos trisdešimtojo jubiliejaus renginius susirinks visi – ir dėstytojai, ir studentai, ir kolegijos duris jau spėję užverti absolventai.
Daugiau apie SMK studijas skaitykite ČIA.