Latvijos Uolainės savivaldybė sulaukė kelių žmonių skundų, kad po maudynių vietiniame Mežezeryje jiems niežti odą. Sveikatos apsaugos inspekcija įspėja – tai gali būti šistosomų parazitai, rašoma Rus.LSM.lv pranešime spaudai.
Šis ežeras yra populiari vietinių gyventojų poilsio vieta.
„Pernai toks dalykas buvo, šiemet dar ne. Bet tada buvo daug bėrimų, visur buvo spuogų, – dalijosi vienas iš poilsiautojų. – Na, buvo, buvo pernai, buvo ir šiemet. Nežinau, ar mano giminaičiai maudėsi, ar ne. Bet buvo, taip, tas pats. Bet aš, beje, pamiršau apie tai, o čia karšta, tad išsimaudžiau. Bet daug mano pažįstamų žmonių nesimaudė“.
Uolainės savivaldybė sako, kad BIOR institutas atlieka vandens tyrimus populiariausiose regiono maudymosi vietose ir kol kas nustatyta, kad vandens kokybė yra gera.
![Schistosoma Nasale, elektroninio mikroskopo vaizdas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/4941cadd-8649-4587-a09e-f900a1f3d1ac.jpg?noup&w=400)
„Visą informaciją apie vandens tyrimus pateikiame savo tinklalapyje, ten taip pat yra informacija apie šią reakciją“, – sakė Olinsko savivaldybės pirmininko antrasis pavaduotojas Aleksandras Chmilas.
Sveikatos apsaugos inspekcija teigia, kad dažniausiai tokią reakciją sukelia vandenyje gyvenantys parazitai, o Latvijoje tai nėra tipiškas reiškinys. Ji gali pasireikšti ir po maudynių kituose vandens telkiniuose.
„Toks reiškinys Latvijoje atsirado dėl klimato kaitos, jie paprastai būdingi atogrąžų regionams, kur veisiasi tokios kirmėlės kaip trematodai ir ypač schistosoma poklasio kirmėlės. Jų lervos ir kirmėlės gyvena vandenyje. Parazitai turi labai sudėtingą gyvenimo ciklą. Jie gyvena vandens gėlėse, vėliau patenka į paukščių ar gyvūnų išmatas.
Tada parazito kiaušinėliai patenka į vandenį ir iš jų išsirita pirmos rūšies lervos, kurios vėliau tampa kirmėlėmis – cecarijomis. Ši kirmėlė ieško šeimininko – vandens paukščio.
Čia ji sutinka plaukiką ir bando prasiskverbti pro jo odą. Laimei, neturime nė vienos rūšies, galinčios prasiskverbti pro žmogų. Bet kai jos bando įsiskverbti, kyla tokios alerginės reakcijos“, – sakė Sveikatos apsaugos inspekcijos Aplinkos sveikatos skyriaus vedėjas Normundas Kadikis.
Ši odos reakcija, dar vadinama „maudynių niežuliu“, vandenyje pasireiškia ne iš karto, o po kurio laiko, todėl labai svarbu po maudynių kuo greičiau nusiprausti po dušu.
Savivaldybė ragina vaikus ir jautrią odą turinčius žmones nesimaudyti Mežezerio ežere.
Estijoje tokių parazitų neužfiksuota, tačiau Sveikatos taryba pažymi, kad jie gali atsirasti.
Sveikatos departamento Aplinkos būklės skyriaus vyriausioji specialistė Aune Annus-Urmet Rus.ERR sakė, kad dėl visuotinio atšilimo ir su juo susijusio vidutinės vandens temperatūros kilimo vandenyse gali pradėti plisti ir rūšys, kurios paprastai gyvena šiltesniuose regionuose, rašo rus.delfi.ee.
„Informacijos apie tai, kokie tropiniai parazitai gali būti mūsų vandens telkiniuose ir kokie galėjo čia persikelti, šiuo metu neturime“, – sakė ji.
„Kol kas maudyklų vandenyje problemų nekilo, tačiau kai kuriuose ežeruose ir tvenkiniuose yra problemų dėl cerkarijų. Tačiau tai ne tropinis parazitas, o Estijos klimatui būdingas parazitas“, – pažymėjo Annus-Urmet.