Daugiau nei 200 direktyvų dokumente tyrėjai nurodė bendrovei iki spalio 9 dienos pateikti išsamius paaiškinimus ir dokumentus, susijusius su jos plačia internetine reklamos produktų sistema.
Rugsėjo 9 dienos dokumentas dėl dokumentų pateikimo, primenantis teismo šaukimą, buvo išduotas po to , kai 48 valstijos, Kolumbijos apygarda ir Puerto Rikas paskelbė apie antimonopolinį „Google“ veiklos tyrimą JAV Aukščiausiajame teisme Vašingtone. Prokurorai jau skelbė nagrinėjantys „Google“ reklamos praktikas, bet apie jų išsamius reikalavimus bendrovei iki šiol nebuvo skelbiama.
Remiantis dokumentu, valstijos nori gauti informaciją apie ankstesnius „Google“ reklamos technologijų įmonių įsigijimus, įskaitant „DoubleClick“ ir „AdMob“; apie jos didžiausius reklamuotojus ir leidėjus; duomenų surinkimo praktikas; kainodaros modelius, ir reklamos aukcionų rinkos funkcijas.
Dokumente ieškoma atsakymų į klausimus apie „Google“ pinigų darymo mechanizmo vadinamąją „juodąją dėžę“, prašoma išsamiai paaiškinti, kaip veikia visa sistema. Netgi ekspertams reklamos technologijų rinka gali pasirodyti sunkiai suprantama ir paini.
Procese, kurio metu reklama rodoma internetinės svetainės pasaulyje apsilankančiam žmogui, gali dalyvauti dešimtys bendrovių, jis neatsiejamas nuo daugybės aukcionų ir sandorių. „Google“ įsigudrino kontroliuoti didžiąją šio proceso dalį, ir dabar tyrėjai siekia išsiaiškinti, kiek įtakinga ji tapo šioje nišoje.
Tarp reklamuotojų ir leidėjų, svarbiausias tarpininkas yra „Google“, – interviu sakė konkurencinės tesiės ekspertas ir leidėjų konsultantas Damienas Geradinas.
Teksaso prokuratūros atstovas nesureagavo į prašymą pakomentuoti. „Google“ atsisakė komentuoti, išskyrus praėjusią savaitę pasirodžiusį „Google“ vyriausiojo juristo Kento Walkerio įrašą, kuriame teigiama, kad bendrovė sutinka bendradarbiauti su reguliuotojais ir žada įrodyti, jog ji „dalyvauja sąžiningoje konkurencinėje kovoje“.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/0ffa6fd0-7d2b-11ed-80c4-874349ce65e1.jpg?noup&w=400)
Valstijų prokurorai paprašė informacijos apie tai, kaip „Google“ dalijasi duomenimis su kitomis bendrovėmis ir kaip suseka reklamuotojų ir kitų asmenų dinamines charakteristikas „Google Chrome“ naršyklėje. Tai byloja ne tik apie akcentą konkurencijai reklamos rinkoje, bet ir apie galimą kišimąsi į privačius interesus.
Be informacijos užklausų, prokurorai į dokumentą įtraukė ir per šimtą atskirų prašymų pateikti dokumentus,. įskaitant išsamius reklamuotojų bei leidėjų mokėjimo už paslaugas finansinius dokumentus. Kalifornija ir Alabama yra vienintelės valstijos, kurios nedalyvauja šiame tyrime.
Bendrovės „Google“ ilgametė reklamos technologijų įmonių įsigijimo praktika leido jai sukurti produktų sistemą reklamos rinkoje. Tyrėjams rūpi žinoti, kokia buvo bendrovės pagrindinė priežastis, tuo metu nulėmusi kiekvieną iš šių įsigijinių.
Kai kuriais atvejais „Google“ buvo reikalingos bendrovės, kurios nori reklamuotis vienoje iš jos platformų, kad galėtų naudotis jos paslaugomis; taip „Google“ versdavo šias bendroves naudoti jos reklamų siūlymo sistemą, skirtą patalpinti reklaminius skelbimus „YouTube“ platformoje. Tyrėjai nori daugiau žinoti apie tokius metodus, kodėl „Google“ juos naudojo ir ar klientai yra kada dėl to skundęsi.
Dokumente dėl informacijos pateikimo taip pat prašoma pateikti duomenis apie „Google“ santykį su leidėjais ir apie tai, kaip ji nusprendžia, kokį mokestį imti iš leidėjų už kiekvieną reklaminį skelbimą, kurį jiems siunčia. Kai kurie leidėjai kritikuoja bendrovę užsiprašius pernelyg didelę sumą už reklamos patalpinimą jų svetainėse.
„Google“ įsigijimo sandorių strategija patraukė ne tik antimonopolinių reguliuotojų dėmesį, ji sulaukė pasipiktinimo ir iš garsiausių demokratų partijos įstatymų leidėjų Vašingtone, kurie tvirtina suteikę teisę technologijų milžinei kontroliuoti pernelyg didelę dalį internetinės reklamos ekosistemos dalį, taip išstumiant konkurentus.
Masačusetso valstijos senatorė ir kandidatė į prezidentus Elizabeth Warren šių metų kovą pasiūlė planą paskirti reguliuotojus išnarplioti susiliejimams, kurie, jos manymu, yra antikonkurenciniai, įskaitant ir „DoubleCick“ pirkimą. Atstovas Davidas Ciciline‘as, Rodo salos demokratas, vadovauja Kongreso vykdomam technologijų pramonės tyrimui, kuriame įstatymų leidėjai išsako atvirų abejonių, ar tik antimonopolinės institucijos nebuvo pernelyg nuolaidžios pritardamos susijungimo sandoriams.