Bendrovėse dirba daugiau moterų nei bet kada anksčiau, iš dalies dėl to, kad nuolat plečiasi 25–54 metų amžiaus moterų – dirbančių arba ieškančių darbo – dalis. Šios grupės darbuotojų aktyvumo lygis balandžio mėnesį pasiekė rekordinį 77,5 proc. lygį ir viršijo 2000-aisiais pasiektą piką, rodo nuo penktojo dešimtmečio renkami vyriausybės duomenys.
„Mes grįžtame prie geriausių moterų pasiekimų, fiksuotų per visą istoriją“, – teigė darbo ekonomistė Kathryn Anne Edwards.
Šis reikšmingas įvykis žymi stebėtinai greitą posūkį nuo „Covid-19“ krizės kulminacijos, kai ilgametė moterų dalyvavimo darbo rinkoje pažanga nuėjo niekais.
Atsigavimas atspindi tiek nuotolinio darbo plitimą, tiek ilgalaikes tendencijas, pavyzdžiui, tą faktą, kad vis daugiau moterų įgyja aukštąjį išsilavinimą. Tačiau labiausiai jį lemia ekonominės sąlygos: JAV darbo rinka yra stipri, dėl to auga įvairių grupių darbuotojų aktyvumas, o nuolatinė infliacija verčia šeimas ieškoti būdų, kaip kompensuoti sparčiai kylančias išlaidas.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/33ccfcd0-9d50-11ed-852d-95798624abf6.jpg?noup&w=400)
„Atsigavimas neabejotinai labai stiprus, – teigė Beth Almeida, darbo ekonomistė ir tyrimų organizacijos „Center for American Progress“ vyresnioji mokslinė bendradarbė. – Kai yra daug laisvų darbo vietų, žmonės skuba jas užimti.“
Nors laisvų darbo vietų skaičius mažėja, jų vis dar yra daugiau nei bedarbių, santykiu 1,6:1, o nedarbo lygis – šiuo metu siekiantis tik 3,4 proc. – yra žemiausias nuo XX amžiaus šeštojo dešimtmečio pradžios. Šis darbo jėgos paklausos ir pasiūlos neatitikimas verčia versloves sparčiai didinti darbo užmokestį, kad pritrauktų ir išlaikytų darbuotojus. Pagal vieną iš rodiklių, per pastaruosius dvejus metus privačiojo sektoriaus darbo užmokestis padidėjo daugiau kaip 10 procentų.
Tamara Atkinson, vadovaujanti darbo jėgos plėtros valdybai Ostino regione, teigė, kad darbo vietų gausa ir geresnis darbo užmokestis padėjo pritraukti daugiau moterų į darbo rinką.
„Antroji priežastis, paaiškinanti, kodėl matome daugiau moterų darbo rinkų, atvirai kalbant, yra būtinybė“, – sakė T. Atkinson.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/a4e471a0-7e33-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
Praėjusiais metais infliacija JAV šoktelėjo į 40-ies metų aukštumas – 9,1 proc. Ir nors ji sulėtėjo nuo 2022 metų viduryje pasiekto piko, kainos ir toliau sparčiai auga. Vartotojams tai reiškia, kad pabrango nuoma, maisto produktai, degalai ir daugelis kitų prekių bei paslaugų.
Atsižvelgdama į tokias aplinkybes, „Workforce Solutions Capital Area“ vykdomoji direktorė T. Atkinson teigė, kad, remiantis jos grupės pastebėjimais, „gerokai padaugėjo“ moterų, prašančių padėti gauti paslaugas, kurios leistų patenkinti pagrindinius poreikius, tokius kaip maistas ir transportas.
Tuo pat metu daugelis namų ūkių prisitaiko prie to, kad nustojo galioti pandemijos laikais teikta vyriausybės parama, pavyzdžiui, išplėstinis mokesčių atskaitymas už vaikus, dėl kurio daugelis šeimų gaudavo mėnesines išmokas.
„Daugelio tokių paramos priemonių nebėra, – sakė Pamela Nabors, ‚CareerSource Central Florida‘ prezidentė ir generalinė direktorė. – Daug daugiau moterų tiesiog iš būtinybės teko iš naujo įsitraukti į darbo paieškos procesą.“
Demografiniai veiksniai
Pandemija pakoregavo darbo vietos politiką ir vaikų priežiūros tvarką, darydamos įtaką moterų sprendimams įsidarbinti ar likti darbo rinkoje.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/876a1d70-7af8-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Ekonomistai, tokie kaip Lara Loewenstein iš Klivlando Federalinio atsargų banko, nurodė, kad prie to greičiausiai prisideda nuotolinio ir hibridinio darbo populiarėjimas, taip pat didesnis lankstumas.
Tuo tarpu 55-erių metų ir vyresnių moterų dalyvavimas darbo rinkoje įstrigęs ties pandemijos laikų minimumu – toks modelis leidžia manyti, kad vyresnio amžiaus moterys ir toliau aukojasi, stengdamosi padėti jaunesniems šeimos nariams likti darbo rinkoje.
„Jei darželis uždarytas, močiutė tampa aukle, – teigė B. Almeida. – Iš tiesų tai padėjo sustiprinti daugelio darbingo amžiaus moterų neatitrūkimą nuo darbo jėgos, nors vyresnio amžiaus moterų dalyvavimas darbo rinkoje traukėsi.“
Įtakos tam greičiausiai turi tam tikri pokyčiai, įvykę dar iki pandemijos. Kornelio universiteto ekonomistė Francine Blau teigė, kad mažesni gimstamumo rodikliai gali prisidėti prie aktyvesnio moterų dalyvavimo darbo rinkoje.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/b56d0e90-7dd6-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
Pasak B. Almeidos, augantis moterų išsilavinimo lygis taip pat yra svarbus. Moterys, turinčios aukštąjį išsilavinimą, dažniau dalyvauja darbo rinkoje nei jo neturinčios, iš dalies dėl to, kad jos neretai gali gauti geriau apmokamą darbą, todėl gali sau leisti pasirūpinti vaikais, sakė ekonomistė.
Ateities trapumas
Nors stipri darbo rinka leidžia daugeliui moterų siekti geresnių įsidarbinimo galimybių, didesnio darbo užmokesčio ir patrauklesnių išmokų, šiuo metu daugiausia darbuotojų trūksta mažiau apmokamuose sektoriuose, pavyzdžiui, laisvalaikio, viešojo maitinimo bei apgyvendinimo ir medicininio aptarnavimo namuose sferoje.
„Mes atsigavome po nuosmukio, bet iki klestėjimo dar toli“, – sakė K. A. Edwards, taip pat padedanti kurti „Bloomberg Opinion“ skiltį. Daugelis laisvų darbo vietų „nėra iš tų, kurias priskirtume šeimą išlaikyti padedančioms darbo vietoms.“
![Slauga](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/f97fa820-7d97-11ed-a82b-6f3599c4e35a.jpg?noup&w=400)
Nors K. A. Edwards pasidžiaugė tokiu rekordiniu moterų dalyvavimu darbo rinkoje kaip „gera žinia“, nėra aišku, ar šį laimėjimą bus įmanoma toliau plėtoti ar net išlaikyti.
„Jei nebus esminių pokyčių darbo-šeimos politikoje ir vaikų priežiūros prieinamumo srityje, abejoju, ar ir toliau matysime teigiamą dinamiką“, – sakė ekonomistė F. Blau.