Ekspertai nurodo, kad prasčiausiai lietuvišką klimatą atlaikančios juodo bazalto trinkelės sudėtos naujausioje ir didžiausioje prospekto atkarpoje. Ekspertizė taip pat įvardijo atsakingus asmenis: tai ne tik „Luidas“, bet ir buvęs Vilniaus vicemeras, dabar aplinkos viceministro pareigas einantis bei daugiabučių renovacijos klausimus kuruojantis Stanislovas Šriūbėnas.
Reikia pakeisti beveik pusę prospekto
Savivaldybės samdyti specialistai įvertino viso Gedimino prospekto grindinio būklę. Paaiškėjo, kad naujausias rekonstrukcijos etapas atliktas panaudojant netinkamas medžiagas, o iš viso reikia pakeisti beveik pusę viso prospekto grindinio.
Pirmajam rekonstrukcijos etapui – nuo Katedros iki Jogailos g. – a ekspertai didesnių priekaištų neturi. Sostinės savivaldybės DELFI pateiktose ekspertizės išvadose nurodoma, kad čia aptikti tik keli nežymūs trinkelių defektai.
„Todėl daroma išvada, kad šiame etape bazalto trinkelių dangos defektai atitinka projektą, o pažeidimai sąlygoti eksploatacijos ypatumų“, - teigiama dokumente.
Antrajame prospekto rekonstrukcijos etape – nuo Jogailos g. iki vasario 16-osios g. – aptikta daugiau defektų. Ekspertų skaičiavimais, čia reikia pakeisti apie 15 proc. arba beveik 823 kvadratinius metrus grindinio, kas kainuotų maždaug 808 tūkst. Lt.
„Atsižvelgiant į tyrimui pateiktus 2010 m. balandžio 7 d. apžiūros aktus ir 2011 m. gruodžio 19 d. apžiūros metu nustatytą II etapu rekonstruotos Gedimino prospekto trinkelių dangos būklę, eksperto vertinimu garantiniu 5 metų laikotarpiu defektai atsirado apytiksliai 15 proc. bazalto trinkelių. Tai reiškia, kad garantiniu laikotarpiu atsiradusiems defektams ištaisyti reikia pakeisti apie 15 proc. II etapo metu suklotų trinkelių“, - teigiama dokumente.
Tačiau tai smulkmena, palyginti su ekspertų išvadomis dėl trečiojo etapo – nuo Vasario 16-osios g. iki Žvėryno tilto. Čia prospekto būklę ekspertizės autoriai vertina kaip katastrofišką, o priežastis – pati paprasčiausia: paklotos trinkelės neatitinka rekonstrukcijos projekte numatyto atsparumo šalčiui kriterijaus.
„Projekte buvo patikslintas ir numatytas bazalto trinkelių atsparumo šalčiui kriterijus – markė F200. Ekspertizės metu nustatyta, kad faktiškai panaudotos trinkelės neatitinka šio reikalavimo ir priimtos naudoti pažeidžiant projekte numatytas sąlygas. Norint ištaisyti šį defektą reikia pakeisti netinkamas (t.y. visas) bazalto trinkeles“, - konstatuoja ekspertai.
Trečiajame etape paklota 9425 kvadratiniai metrai Lietuvos klimatui netinkamų trinkelių. Ekspertų skaičiavimais, jų keitimas kainuotų daugiau kaip 9,17 mln. Lt.
Ekspertų skaičiavimais, iš viso keisti reikia 47 proc. trinkelių: apie 10,25 tūkst. iš 21,7 tūkst. kvadratinių metrų naujojo prospekto grindinio.
Tarp kaltininkų – už renovaciją atsakingas aplinkos viceministras S.Šriūbėnas
Ekspertizės autoriai nurodo visą eilę atsakingų asmenų. Visų pirma – tai „Luidas“, mat bendrovės prospekte paklotos trinkelės „neatitinka projekto reikalavimų dėl mažesnio nei numatyta projekte atsparumo šalčiui“. Taip, ekspertų nuomone, „Luidas“ galimai pažeidė Statybos įstatymą, nurodantį, kad rangovas privalo darbus vykdyti pagal pstatinio projektą.
Kiti kaltininkai: buvęs savivaldybės bendrovės „Vilniaus vystymo kompanija“ (buv. „Vilniaus kapitalinė statyba“) direktorius Sigitas Petrauskas bei tuometis jo pavaduotojas Stanislovas Šriūbėnas – buvęs Vilniaus vicemeras, dabar einantis aplinkos viceministro, atsakingo už daugiabučių renovaciją, pareigas. S. Šriūbėnas, anot ekspertų išvadų, tuo pat metu buvo Vilniaus tarybos narys bei Paslaugų ir ūkio komiteto pirmininkas.
„Vilniaus kapitalinė statyba“ buvo Gedimino prospekto rekonstrukcijos techninė prižiūrėtoja. Ši bendrovė, anot ekspertų, turėjo „neleisti naudoti statybos produktų, jeigu jie neatitinka statinio projekto, taip pat – jei nepateikti statybos produktų kokybę patvirtinantys dokumentai“.
Kartu su ekspertizės rezultatais savivaldybei pateiktos ir dokumentų su „Vilniaus kapitalinės statybos“ vadovų S. Petrausko ir S. Šriūbėno parašais kopijos. Šiuose dokumentuose nurodoma, kad už Gedimino prospekto III etapo techninę priežiūrą atsakingi asmenys – Gintaras Glodenis, Aldona Milinavičienė ir pats S. Šriūbėnas.
S.Šriūbėnas kaltina neteisingą prospekto valymą
Pats aplinkos viceministras DELFI teigė, jog jo darbas su Gedimino prospektu apsiribojo terminų kontrole – esą jis teturėjo sužiūrėti, kad darbai būtų atlikti laiku.
![Stanislovas Šriubėnas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/b20e3150-78e2-11ed-adc0-d5457e5bcee5.jpg?noup&w=450)
Pasak jo, dėl kiekvieną žiemą prospekto grindinyje atsiveriančių skylių gali būti kalta netinkama prospekto priežiūra.
„Priduodant objektą, kaip ir kiekvieną, buvo surašytos eksploatacijos taisyklės. Tose taisyklės griežtai draudžiama žiemos metu šlapiai barstyti – ar su druskos mišiniu, ar dar su kuo nors, ar su šlapiu žvyru. Tiktai sausas valymas ir skaldelės barstymas. Antra – valymas turi būtų tik su šepečiais arba gumuotais peiliais. Man atrodo, visi mes matome, kad Gedimino prospektą, ypač šaligatvius, netgi valo prie kirvio privirintas vamzdis“, - tęsė buvęs vicemeras, pridurdamas, kad trinkelės vietoms „galbūt nepasisekę“, tačiau prospekte nėra nė vieno įgriuvimo.
Anot pašnekovo, granitinis grindinys būtų kur kas patvaresnis, tačiau tuometė miesto valdžia esą pasirinko pigesnį variantą – bazaltą.
„Jeigu miestas būtų pasirinkęs granitą, akmenį, savaime šito nebūtų. Pasirinko pigesnį, pirko pigesnį. Tai toks ir yra. O ką kas kur rašo, kas kur kaltas, kas kur padarė – čia labai įdomu. Gali vienas sakyti „Šriūbėnas kaltas“, kitas gali sakyti, kad dar kažkoks. Aš, pavyzdžiui, nieko nekaltinu. Tik pasakiau, kokia yra padėtis ir ką sako Statybos įstatymas ir civilinis kodeksas“, - aiškino S. Šriūbėnas,
Tačiau „Vilniaus kapitalinės statybos“ direktoriaus įsakymo su savo parašu, kur jis pats patvirtinamas tarp asmenų, atsakingų už rekonstrukcijos techninę priežiūrą, politikas neprisiminė.
„Techninė priežiūra yra tas žmogus, kuris pasirašo už aktus. Mano parašas buvo tiktai ar laiku vykdomas tas ruožas, ta atkarpa. Techninei priežiūrai aš nebuvau patvirtintas įsakymu. Ir šito aš nemačiau. Aš labai abejoju, kad toks įsakymas yra direktoriaus“, - teigė S. Šriūbėnas.
Paklaustas, ar galėjo būti taip, kad visam trečiajam etapui panaudota atsparumo šalčiui kriterijaus neatitinkanti medžiaga, buvęs „Vilniaus kapitalinės statybos“ direktoriaus pavaduotojas tikino, jog tuomet, kai projektas buvo vykdomas, atlikta kita ekspertizė, sakanti, kad bazaltas šalčiui pakankamai atsparus.
„O aš, jeigu prisimenu, ekspertizės išvados buvo kaip tik, kad atitinka ir jos (trinkelės – DELFI) kaip tik šalčio nebijo. Ir tokias prisimenu, kad buvo tokios ekspertizės. Na, aš manau, kad teisėsauga, teisėtvarka ar dar kas nors tą išsiaiškins“, - reziumavo S. Šriūbėnas.
Su „Luido“ generaliniu direktoriumi Algimantu Ulicku DELFI nepavyko susisiekti. Anksčiau verslininkas ne sykį prisiekinėjo, kad jo vadovaujama bendrovė Gedimino prospekto rekonstrukcijai panaudojo kokybiškas ir Lietuvos klimatui tinkamas medžiagas.