Vienas tunelinis nuvažiavimas, planuojamas A2 kelio 10,13 kilometre, skirtas „MG Grupės“ plėtrai, yra įstrigęs. Čia „MG grupės“ netiesiogiai kontroliuojamos įmonės UAB „Eminta“ užsakymu jau buvo parengtas projektas tuneliniam nuvažiavimui, pagal jį Lietuvos automobilių kelių direkcija (LAKD) pradėjo pirkimą rangovui atrinkti, tačiau pirkimą sustabdė teismas dėl vieno iš potencialių rangovų pretenzijų.
Asociacijos „Tarandės bendruomenė“ pirmininkė Renata Gelažauskienė turi lūkesčių, kad gyventojams bus įrengtas atskiras tunelinis pravažiavimas arčiau Vilniaus, už maždaug 700 metrų, ties 9,28 km, kur į Ukmergės plentą jungiasi Tarandės g. Tačiau to kol kas nepažada institucijos.
LAKD neįžvelgia prasmės įrengti dar vieną tunelį – tikisi, kad pavyks laimėti teisminius procesus ir įrengti tunelį kiek tolėliau nuo gyvenvietės, o juo galėtų naudotis ne tik įmonė, bet ir visuomenė. Tuo metu gyventojams jų norimoje vietoje kažkodėl būtų įrengtas atskiras pėsčiųjų viadukas – perėja.
Vilniaus miesto savivaldybė nebesitiki, kad toks scenarijus realus – ketina domėtis sąlygomis dėl naujo tunelio projektavimo. Anot vicemero Tomo Gulbino, ilgainiui abu tuneliai galėtų būtų reikalingi, mat teritorija sparčiai plėtojama, tačiau pradžioje būtų pakaktų bent vieno. Kitąmet žadamas ir papildomas įvažiavimas į Tarandę iš Justiniškių pusės.
„Mes ilgai laukėme LAKD projekto įgyvendinimo, bet dabar, po teismo sprendimo, man atrodo, kad tas projektas yra su dideliu klaustuku. Turbūt verta imtis veiksmų ir svarstyti alternatyvius variantus, o ne laikyti, taip sakant, visas viltis viename krepšyje. Tikrai manau, kad reikia galvoti apie alternatyvas įvažiavimo į Tarandę“, – kalba vicemeras.
Tarandės gyventojai kovoja už savo tunelį, kurio nė brėžinių nėra
Tarandės gyventojų kantrybė senka – jie mano, kad du tuneliniai nuvažiavimai yra dvi atskiros istorijos, nors institucijų teiginiai to ir nepatvirtina.
„Tunelis į Tarandę – tai nėra tunelis į „Aprangą“ ir „Darnu Group“ kompleksą, kur „Tilsta“ pateikė ieškinį. Mes norime nuo to atsiriboti, kadangi „Tarandės bendruomenė“ kovoja dėl būtent sau skirto tilto, arčiau Tarandės dabartinio įvažiavimo. Ir labai nesinorėtų, kad būtų šios dvi istorijos suplaktos į vieną, ir kažkokie kiti interesai būtų paimti mūsų bendruomenės įdirbio vardu“, – apgailestavo bendruomenės pirmininkė R. Gelažauskienė.
![Įsukimas į Tarandę](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/320dd320-7e00-11ed-b757-7dece7cc14cd.jpg?noup&w=400)
„Tarandė kovoja, bet tikrai ne toje vietoje, kaip buvo minima. LAKD projektas nebuvo bendruomenės interesas. Ten yra „Aprangos“ ir „Darnu Group“ kompleksas ir mes ten tikrai jokio intereso nereiškiame, čia viskas suplakta. Mūsų garsiai išreikštas balsas yra nuleidžiamas kažkur kitur ir panaudojamas visai be mūsų sutikimo“, – stebėjosi R. Gelažauskienė.
Institucijoms Asociacija „Tarandės bendruomenė“ išplatino raštą, kuriuo informavo, kad vykdomos socialinės, kultūrinės ir pilietinės akcijos bei diskusijos dėl Tunelio į Tarandę yra skirtos tik tikrojo Tunelio į Tarandę atsiradimui paskatinti, o ne alternatyviam LAKD vykdomam projektui.
Pavojinga vieta
Nuo 2016 m. iki 2020 m. šiame ruože, ties maždaug 10-uoju kilometru magistraliniame kelyje A2, yra įvykę 4 įskaitiniai eismo įvykiai, kurių metu vienas žmogus žuvo ir 3 buvo sužeisti, skaičiuoja LAKD.
Nuo 1997 iki 2015 m. užfiksuota 11 įskaitinių eismo įvykių, kurių metu 14 eismo dalyvių buvo sužeisti ir 3 eismo dalyviai žuvo, ši informacija pateikiama „MG Grupės“ įmonės užsakymu parengtame projekte.
„Panaikinus esamą apsisukimą kelyje A2 ir įrengus tunelį, naudą pajus visi eismo dalyvių, kuriems svarbus patekimas į aplinkines teritorijas, tiek į gyvenamąsias, tiek verslo. Įgyvendinus projektą bus užtikrintos geresnės eismo saugos ir eismo srautų organizavimo sąlygos. Įrengtas tunelis padės palaikyti pastovesnį važiavimo greitį, taip pat bus taupomas laikas, kurį dabar eismo dalyviai praleidžia susidariusiose eilėse, laukiant galimybės apsisukti. Įrengtas tunelis padės palaikyti pastovesnį važiavimo greitį, kas atitinkamai taip pat padės sumažinti oro teršalų emisijas iš automobilių“, – rašoma LAKD vertinime.
LAKD matytų vieną tunelį, kurio projektą užsakė „MG Grupė“
Kad situaciją reikėtų spręsti, pripažįsta LAKD direktorius Remigijus Lipkevičius, tačiau jo nuomonė nesutampa su Tarandės gyventojų.
„LAKD iniciatyva 2019 metais buvo įvykęs posėdis, kuriame dalyvavo LAKD, Vilniaus miesto ir Vilniaus rajono savivaldybių atstovai. Ir kilo pasiūlymas apjungti trijų institucijų jėgas, siekiant nustatyti terminus ir įgyvendinti minėtą projektą. Nes iki tol buvo tik kalbos“, – sako R. Lipkevičius.
Jis pasakoja, kad pasirašyta bendradarbiavimo sutartis, kuriame savivaldybės ir LAKD įsipareigojo atlikti atskirus darbus, kad atsirastų tunelinis pravažiavimas 10,13 kilometre.
„Jis galėtų funkcionuoti ir juo galėtų naudotis visi be išimties. Kalbu apie įmones, kalbu apie gyventojus, kalbu apie kitus kelių naudotojus, kurie nori saugiai patekti į Tarandės gyvenvietę ir aplinkines teritorijas“, – sako R. Lipkevičius.
Pagal susitarimą su savivaldybėmis, LAKD turėjo įrengti tunelinį pravažiavimą – transporto mazgą po A2 keliu Vilnius – Panevėžys ir įrengti nuvažiavimą nuo kelio tunelio link.
![Įsukimas į Tarandę](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/31fb5c90-7e00-11ed-b50f-6fa38dc383a6.jpg?noup&w=400)
„Kitas mūsų projektas – tai yra pėsčiųjų viadukas virš valstybinės reikšmės magistralinio kelio A2 Vilnius – Panevėžys 9,2 km, nauja statyba. Čia yra Tarandės posūkis, kur yra „Toyota“ atstovybė“, – dėsto LAKD vadovas.
Jis paaiškino, kad savivaldybės įsipareigojo nutiesti jungiamuosius kelius iki posūkio ties Tarande, todėl gyventojai galėtų paprastai pasiekti namus.
„Ką rašo bendruomenė, kad vienas yra Tarandės tunelis, o kitas, „Aprangos“ tunelis – tai neatitinka, kertasi su šių dienų situacija. Mes su savivaldybėmis turime susitarimą, visos šalys turi jo laikytis“, – sako R. Lipkevičius.
Šioje vietoje pravažiuoja virš 20 tūkst. transporto priemonių per parą, arba vidutiniškai 14 per minutę, skaičiuoja LAKD, todėl tunelis užtikrintų eismo saugą.
„Norėdami įsitikinti ir pasižiūrėti, kiek laiko sugaišta žmonės stovėdami, norėdami pasukti į kairę, važiavome į vietą su chronometru ir skaičiavome. Dar nebuvo pikas – tai 20 minučių. Kitas variantas yra važiuoti į priekį, link Avižienių, apsisukti ir grįžti“, – lygino R. Lipkevičius.
Vicemeras: prašysime projektavimo sąlygų naujam tuneliui, bus įvažiavimas iš Justiniškių
Tačiau gyventojų lūkesčius atitinka Vilniaus miesto savivaldybės vicemero T. Gulbino pozicija.
„Pirmiausia, Tarandės gyventojams svarbiausia, kad būtų patogus ir saugus nuvažiavimas. Ar tai tunelis, ar ne tunelis, tikriausiai ne tiek svarbu, koks bus sprendimas, svarbu, kad būtų saugus privažiavimas. Ir akivaizdu, kad toje vietoje reikalingas dviejų aukštų transporto mazgas“, – patikina vicemeras.
Jis patikina, kad diskusijos dėl dviejų tunelių atsirado dėl to, kad vieną vietą siūlė savivaldybė, toje vietoje, kur yra įvažiavimas į Tarandę, o kitą vietą, toliau nuo miesto, siūlė LAKD.
„LAKD tai vietai suteikė prioritetą, nes jau toje vietoje yra LAKD valdoma magistralė ir finansavimas, kaip prioritetinėje vietoje, buvo nukreiptas būtent į šį, dabar jau teismuose svarstomą sprendimą. Akivaizdu, kad iš karto daryti du projektus būtų buvę nelogiška investicine prasme. Savivaldybė bandė argumentuoti, kad tunelis arčiau miesto būtų naudingesnis gyventojams, bet buvo pasirinktas kitas variantas“, – stebėjosi T. Gulbinas.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/8d420070-7dbc-11ed-93db-c1fc3aed5aa7.jpg?noup&w=400)
Savivaldybė tikėjosi, kad projektas bus įgyvendintas, tačiau dabar šie lūkesčiai, panašu, blėsta.
„Kadangi dabar teismuose konkursas buvo nutrauktas, savivaldybė siūlys grįžti prie pirminio varianto ir įrengti dviejų lygių sankryžą ir įvažiavimą į Tarandę ties dabartiniu apsisukimu, tai yra ties „Toyota“ atstovybe“, – paaiškina vicemeras.
Jis patikina, kad nors jau anksčiau buvo pasiektas susitarimas su LAKD ir rajono savivaldybe, tačiau miestas pasirengęs susitikti ir tartis dar kartą, jei to reikės.
„Mes kreipsimės į LAKD, kad išduotų projektavimo sąlygas dviejų lygių sankryžai ties dabartiniu apsisukimu į Tarandę ir tą artimiausiu metu planuojame padaryti“, – tikina vicemeras.
Jis patikina, kad kol kas savivaldybė nesitraukia iš ankstesnio susitarimo su LAKD, tik jo ateitis miglota.
„Abu tie tuneliai, nors tarp jų yra 700 metrų atstumas, ilgesnėje perspektyvoje būtų reikalingi. Bet kadangi mes turėjome vieną pasiūlymą, LAKD turėjo kitą pasiūlymą, iškart daryti abu – neracionalu. LAKD pasirinko finansuoti būtent tą, kuris įstrigo teisme. Savivaldybė būtų skyrusi prioritetą kitam, bet kadangi finansavimas nuėjo būtent šitam, prie „Aprangos“, be abejo, savivaldybė iš savo lėšų nepuolė iš karto kito tunelio daryti“, – sako T. Gulbinas.
LAKD projektas, anot jo, jau gerokai pasistūmėjęs, yra parengtas projektas, pradėtas pirkimas.
„Jei pavyktų greitai teismus išspręsti, būtų puiku. Bet man atrodo, kad mes neturime prabangos laukti ir spręsti tą klausimą po to, kai baigsis ginčai. O kada baigsis ginčai, mes nežinome“, – pabrėžė vicemeras.
Jis tuo pat metu žada naują įvažiavimą į Tarandę, kuris sumažintų eismą iš pagrindinės arterijos.
„Iš tikrųjų gyventojų daugėja, spūstys irgi didėja ir reikia greito sprendimo. Mes jų ieškome ir jau esame radę labai praktišką sprendimą dėl alternatyvaus privažiavimo nuo Justiniškių pusės. Ten, kur viskas yra savivaldybės rankose, tikiu, kad mes greitai įgyvendinsime ir turbūt kitas įvažiavimas jau kitais metais stovės ir gyventojai juo galės naudotis“, – žada T. Gulbinas.
LAKD savo tunelio nemes: tikisi greitai išspręsti teisminius ginčus
LAKD vadovui R. Lipkevičiui tokie savivaldybės norai buvo naujiena.
„Kaip galima, ta prasme, pastatyti ir viaduką, ir tunelį vienoje vietoje. Tai kam tas klausimas, pinigų išmetimas. Mes turime tą poziciją, kuri yra suderinta 2019 metais, pasirašyta, ir aš tikiu, kad visi tos sutarties partneriai ir elgiasi pagal tą susitarimą ir dirba ta kryptimi, kad tas projektas būtų įgyvendintas“, – sako R. Lipkevičius.
Jis patikino, kad LAKD toliau atlieka suplanuotus darbus, nors pirkimas ir buvo apskųstas, o vienas tunelis ir pėsčiųjų viadukas yra pigiau, nei du tuneliai.
„Tikimės, kad teismai priims mums palankius sprendimus, ir mes turėsime toliau visą teisę tą projektą įgyvendinti. Vilniaus m. savivaldybė, mūsų žiniomis, irgi dirba gana intensyviai tuo klausimu, ir kitais metais pradės savo atkarpą tiesti. Projektas pradėtas gana senokai, 2017-2018 m., kad tunelis yra šitoje vietoje, ir jis aptarnauja visas teritorijas. Čia matome, kad dygsta projektai, logistikos centrai. Antra, Tarandės gyventojai sėkmingai tuo tuneliu galės įvažiuoti“, – sako R. Lipkevičius.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/af674c80-73b9-11ed-ac44-3b19498dcf8a.jpg?noup&w=400)
Jis atsisakė paviešinti planuojama projekto biudžetą ar numatytą maksimalią viešojo pirkimo kainą, argumentuodamas, kad tai gali paveikti, kokias kainas pasiūlys tiekėjai pirkime.
„Viadukas ir tunelis įgyvendinamas LAKD, prisidedant privačiam investuotojui. Privatus investuotojas yra nutiesęs dalį privažiavimo ir parengęs techninį projektą“, – paaiškino R. Lipkevičius.
Jis patikino, kad teismo sprendimas, kuriuo pirkimas buvo sustabdytas, bus dar sykį skundžiamas. LAKD vadovas tikisi projektą užbaigti netgi anksčiau, nei numatytas 2024 metų terminas. Tačiau, jei reikės, ketinama toliau derėtis su savivaldybėmis ir ieškoti bendrų sprendimų.
Rangovai turėjo priekaištų projektui, juos patvirtino teismas
Tunelinio viaduko bei kelio trečios eismo juostos statybos konkursą LAKD paskelbė 2020 metų pabaigoje. Viena pirkimo dalyvė, tiltų statybos UAB „Tilsta“ pirkimą apskundė dėl to, kad pagal parengtą techninį darbo projektą, parengtą 2017 metais, negalėjo atlikti tikslių matavimų, mat projektas pateiktas PDF formatu, o ne specialiu projektuotojų naudojamu kompiuteriniu formatu, rodo „Delfi“ turima Vilniaus apygardos teismo nutartis.
LAKD byloje nurodė, kad projektavimo metu neįgijo autorinių teisių, reikiamu formatu projekto neturi ir pateikti negali, o projekto užsakovė taipogi reikiamo formato neturėjo, todėl pateikti kitokių projekto brėžinių nebuvo galimybės.
Teismas pripažino, kad pirkimo sąlygos dėl tokio projekto nėra aiškios, tai užprogramuoja šalių ginčus vykdant sutartį. Teismas labiau vertino ne formatų skirtumus, o tai, kad nuo 2017 metų, kuomet projektas rengtas, projektas nebeatitinka realios situacijos. Dėl to LAKD buvo įpareigota nutraukti pirkimą.