„Norfos“ akcininkas ir vadovas Dainius Dundulis patikina, kad įsigaliojusi prievolė tikrinti galimybių pasus kirto didelių parduotuvių apyvartoms.
„Iš tikrųjų apyvarta krito gana stipriai, ne visai per pusę, bet kai kuriose parduotuvėse – ir per pusę. Bet praktiškai tą pačią apyvartą surinkome per mažas parduotuves. Šiuo metu matyti, kad didelėse parduotuvėse tikriausiai turėsim nurašinėti produktus, nes, savaime suprantama, yra trumpo galiojimo produktų. O mažose parduotuvėse, faktas, kad produktų netrukus pritrūksime. Logistikos grandinė taip yra išsidėsčiusi“, – sako D. Dundulis.
![Dainius Dundulis](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/facd1d40-73b3-11ed-9712-6f8d8cd01e16.jpg?noup&w=400)
Didžiausiame šalies prekybos tinkle „Maxima“ su galimybių pasu veikė 75 parduotuvės – jose rugsėjo 13 dieną pirkėjų srautai sumažėjo drastiškai – net 30 proc. Apyvarta krito 25 proc., tai reiškia, kad pirkėjų krepšelis nežymiai išaugo, informavo „Maximos“ komunikacijos ir įvaizdžio departamento direktorė Ernesta Dapkienė.
„Tose parduotuvėse, kurios gali veikti be galimybių paso, pirkėjų sulaukėme vos 1,7 proc. daugiau. Šiose parduotuvėse matome ir spartesnį krepšelio augimą nei iki ribojimų. Apibendrindami galime pasakyti, kad mūsų prekybos tinklo apyvarta yra kritusi, ir toks faktas neramina“, – sako E. Dapkienė.
![Ernesta Dapkienė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/ecaf88d0-7c53-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
„Didžiosiose parduotuvėse, kuriose buvo tikrinamas galimybių pasas, iš tikrųjų apyvarta krito, bet augo tų mažųjų parduotuvių apyvarta, kuriose nebuvo tikrinamas galimybių pasas. Ir labiausiai augo apyvartos tose mažosiose parduotuvėse, kurios įsikūrusios šalia didžiųjų“, – pastebi „Iki“ prekybos tinklo komunikacijos vadovė Vaida Budrienė.
Techniškai procesas buvo sklandus ir greitas, eilės prie parduotuvių tinklų nenusidriekė, tačiau prekybininkai kalba apie emocinį stresą, kurį teko patirti apsaugos darbuotojams.
„Nors darbuotojai susitvarkė, bet psichologiškai sunku – yra daug nauja tvarka nepatenkintų žmonių. Nors jie ir turi galimybių pasus, bet pareiškia savo nuomonę, tai yra psichologinis spaudimas nieko dėtiems darbuotojams. Vaizdžiai tariant, jie turi „suvalgyti“ negatyvias žmonių emocijas“, – teigė „Norfos mažmenos“ atstovas spaudai Darius Ryliškis.
Anot prekybininkų, policiją teko kviesti Raseiniuose, Telšiuose, taip pat Kauno „Akropolyje“ buvusiam Antanui Kandrotui-Celofanui.
Prekybininkai prašo tėvų neleisti paauglių į parduotuvę be dokumento ar bent jau dokumento nuotraukos telefone – apsaugos darbuotojai neturi galimybių iš veido nustatyti amžiaus.
„Norfos“ vadovas: pirkėjų tankis mažose parduotuvėse didokas
„Norfos“ vadovas D. Dundulis pastebi, kad mažose parduotuvėse ima trūkti pieno, duonos ar kitų produktų, kuriuos reikia vežti kas dieną, mat užsakymai buvo apskaičiuoti pagal ankstesnius duomenis.
„Puikiai žinome, kai tokios apyvartos būna po Kalėdų ar Naujųjų, jos būna sumažėjusios – tada to tikimės. O čia buvo neprognozuojamas dalykas. Kai iš istorijos galime pasimokyti, atitinkamai mes sumažiname ir užsakymus. O dabar į didžiąsias parduotuves buvo vežami standartiniai kiekiai, bet mes to nežinojome. Šiandien užsakymus jau mažiname ir tie užsakymai, kurie bus įvykdyti rytoj, bet kokiu atveju mažės. Bet dar ryt ryte į dideles parduotuves bus vežami tikrai dideli kiekiai“, – lygino D. Dundulis.
Jam Vyriausybės sprendimas nesuprantamas.
„Šiandien mažose parduotuvėse, ne tik mūsų, bet ir kitoje rinkoje, pirkėjų tankis tikrai didokas. Ir, mano nuomone, taip saugumas tik žymiai labiau nukenčia. Tai ar buvo norima pasiekti tokį rezultatą? Dabar yra taip, kad mažosiose parduotuvėse yra netgi susigrūdimų, o didžiosiose tuščia. Mano nuomone, gautas visai ne tas rezultatas, kurio norėta“, – stebisi D. Dundulis.
![Dainius Dundulis](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/db727960-7df7-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
Verslininkas vertina, kad ir konkurencijos sąlygos rinkoje keičiasi mažųjų naudai.
„Mūsų dienos apyvarta praktiškai išsilygino, tik turime tokį nepatogumą. Nenorėčiau minėti pavadinimų, bet tiems tinklams, kurie turi daugiau didelių parduotuvių, o mažiau mažų, tai bus žymiai didesnė problema. Ir, manyčiau, tai yra konkurencijos iškreipimas“, – vertino D. Dundulis.
„Norfos mažmenos“ atstovas spaudai Darius Ryliškis papildo, kad nors darbuotojams techniškai nebuvo sudėtinga susitvarkyti su patikromis, bet neramina darbuotojų emocinės patirtys.
„Konfliktinių situacijų buvo, nes yra daug dėl naujos tvarkos nepatenkintų žmonių ir jie tą savo nepasitenkinimą reiškia. Policijos, kiek žinau, kviesti neteko“, – kalbėjo D. Ryliškis.
Jis mano, kad apibendrinti dar per anksti: reikėtų, kad praeitų bent savaitė. Pirmadienį pirkėjų srautai ir įprastai būna mažiausi.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/f074cde0-7db6-11ed-93db-c1fc3aed5aa7.jpg?noup&w=400)
„Maxima“: greičiausia su popieriniais galimybių pasais, jei jie nesuglamžyti
„Maximos“ parduotuvėse pirmąją dieną patikros vyko sklandžiai, už tai tinklo vadovai dėkoja darbuotojams.
„Sulaukėme tik kelių atvejų – Raseiniuose ir Telšiuose, kai buvo iškviesti policijos pareigūnai. Žinoma, apsižodžiavimų pasitaikydavo dažniau, nes ne visi pirkėjai patenkinti nauja tvarka ir neturi ar neatsineša galimybių pasų ar jiems prilyginamų dokumentų“, – sako E. Dapkienė.
Viena iš didžiausių problemų, kai, pavyzdžiui, žmogus nori patekti į vaistinę, esančią „Maximos“ pastate. Į vaistinę žmonės įleidžiami be galimybių paso, tačiau jei vaistinė neturi atskiro įėjimo, žmonės privalo jį turėti prieš patekdami į pastatą.
![Vilniaus "Akropolyje" tikrinami galimybių pasai](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/bd2570d0-73f6-11ed-a55d-d7593469e146.jpg?noup&w=400)
Ji pastebi, kad pats greičiausias būdas – skenuoti būtent popierinę galimybių paso versiją, nes joje būna aiškus ir didelis QR kodas. Pasitaiko, kad popieriaus lapas būna labai sulamdytas ar sutrintas, tada skenuoti sunkiau. Nepavykus nuskenuoti, darbuotojai turi teisę paprašyti asmens dokumento, įrodančio tapatybę.
„Jei galimybių pasas yra telefone, skenavimo procesą apsunkina per tamsus ekranas, per mažas QR kodas, skilęs ekranas ar ant jo užklijuota plėvelė“, – pastebėjimus dėstė E. Dapkienė.
Lankytojams neaiškumų kyla dėl kaukių dėvėjimo – jie paprastai ateina su kaukėmis, jas dėvėti rekomenduojama, tačiau būna klausimų, ar galima nusiimti.
„Jei žmogus ateina turėdamas vakcinacijos faktą patvirtinančius dokumentus, jis bus įleistas tiek į parduotuvę, tiek į vaistinę, kur galės galimybių pasą atsispausdinti“, – pabrėžė E. Dapkienė.
„Iki“ skaičiuoja augusią viso tinklo apyvartą, bet didžiosiose parduotuvėse ji mažėjo
Galimybių paso reikia 26-iose „Iki“ parduotuvėse.
„Pirmadienį apyvarta iš tikrųjų augo, tačiau krito čekių skaičius, lyginant su praėjusiais metais. Kas įdomiausia, augo krepšelis. Tai reiškia, kad žmonės su galimybių pasais, kai buvo tikrinami, pirko daugiau, nei būdavo įprasta tokiu laikotarpiu“, – vertino prekybos tinklo atstovė V. Budrienė.
Ji pastebi, kad žmonės rinkosi mažesnes parduotuves vietoje didžiųjų.
„Darome prielaidą, kad taip yra ne dėl to, jog žmonės neturi galimybių paso ar nenori jo turėti. Taip yra galbūt dėl to, kad buvo pirma diena ir žmonės tikėjosi kokių nors nesklandumų, galbūt eilių ar ko nors panašaus, ko iš tiesų nebuvo. Viskas praėjo labai sklandžiai, bet galėjo psichologiniai dalykai suveikti“, – vertina V. Budrienė.
![Vaida Budrienė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/c097d410-7de2-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
„Kai kurie jų sakė, kad nežino, kas yra galimybių pasas, sakė negirdėję apie tokį. Mūsų apsaugos darbuotojai, kadangi daugelyje parduotuvių šalia įsikūrusios arba vaistinės, arba „Lietuvos paštas“, nusiuntė ten, kad atsispausdintų galimybių pasą ir jį turėtų. Taigi mūsų darbuotojai ir psichologinį, ir švietėjišką darbą atliko. Bet buvo ir tokių žmonių, kurie iš principo nenori turėti galimybių paso ir atėjo išreikšti savo nuomonės. Bet tikrai ne piktai – pabandė įeiti, nepavyko, tad apsisuko ir išėjo“, – apžvelgė V. Budrienė.
Dažna problema – paaugliai neturi dokumento, įrodančio, kad jų amžius yra iki 16 metų, kai galimybių paso nereikia.
„Kadangi dažniausiai vaikai, paaugliai nesinešioja dokumentų, tikrai buvo tokių atvejų, kai mamos skundėsi, jog vaikai buvo neįleisti į prekybos tinklus. Labai kviesčiau turėti kokį nors įrodymą, iš kurio būtų aišku, kiek vaikui metų. Vaikui reikėtų įdėti arba mokinio pažymėjimą, arba nufotografuotą asmens dokumentą, kad jis turėtų telefone. Tikrai ne visada apsaugos darbuotojas iš veido gali suprasti, kad vaikui nėra 16 metų“, – sako V. Budrienė.
Ji patikina, kad nei eilių, nei didesnių nesklandumų prekybos tinkle „Iki“ nekilo, pirkėjai netgi lankėsi su kaukėmis, nors jos nebebuvo privalomos.
„Rimi“: emociškai ne visada paprastos situacijos
Kad įspūdžiai ne tik teigiami, patvirtina ir „Rimi Lietuvos“ ryšių su visuomene vadovė Gabrielė Šerėnienė.
„Šis pokytis yra iššūkis ir mūsų pirkėjams, ir mūsų darbuotojams, kurie turi įsigilinti į daugelį niuansų turinčius reikalavimus bei patirti ne visada emociškai paprastas situacijas“, – teigia ji.
Įmonė gebėjo operatyviai prisitaikyti ir pasiūlyti sprendimus, užtikrinti sklandžias patikras, netgi įdiegti automatizuotus sprendimus.
![Gabrielė Šerėnienė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/f9d466f0-7ddb-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
„Praėjus vos vienai dienai neskubame daryti apibendrinimų ir laukiame daugiau duomenų, parodančių vartotojų elgsenos pasikeitimus. Mus maloniai nustebino pirkėjų palaikymas – nors sudėtingesnių situacijų būta, vis dėlto žmonės daugeliu atvejų elgėsi geranoriškai, į parduotuves atvyko pasiruošę galimybių pasų QR kodus ar kitus tinkamus dokumentus“, – sako G. Šerėnienė.
Ji pastebi, kad neaiškumų kyla dėl užsieniečių pateikiamų dokumentų, – sudėtinga juos įvertinti.
„Žinoma, taip pat daugiau dėmesio reikėjo skirti vyresnės kartos žmonėms, o pageidaujančius apsipirkti be imunizacijos – nusiųsti į kitas mūsų tinklo parduotuves. Kalbant apie tai, ar verta spausdinti galimybių pasą, kad jo QR kodą būtų nuskenuoti lengviau, pastebime, jog „Rimi“ apsaugos darbuotojų naudojama skenavimo įranga puikiai susidoroja su abiejų rūšių – ir spausdintais, ir telefone esančiais – dokumentais“, – paaiškino G. Šerėnienė.