Aviacijos psichologė Agnė Novikienė, dirbanti įmonėje „Avion Express“, ne tik bendrauja su įgulomis aktualiais klausimais, bet yra ir viena iš sprendimo priėmėjų pilotų atrankose, dalyvauja įgulų paaukštinimo procesuose, taip pat kuria emocinės pagalbos programas įguloms ir esant poreikiui teikia emocinę paramą.
„Psichologinė ir emocinė sveikata šioje srityje – būtinas prioritetas. Suprantame jos svarbą galbūt net geriau nei kitos, ne aviacinės įmonės, nes mūsų sferoje psichologinių problemų sukelti incidentai gali kainuoti labai brangiai. Šiuo atžvilgiu aviaciją galima pavadinti unikalia sritimi“, – sako specialistė.
Rūpestis psichologine ir emocine sveikata – ne šūkis, o būtinybė
Šiandien, kai apie psichologinės ir emocinės sveikatos svarbą kalbama vis dažniau, oro linijų bendrovės gali dalintis patirtimi.
„Veikiame srityje, kur sauga – pagrindinis prioritetas, o tai, kas sukasi įgulos narių galvose, gali nulemti skrydžio sėkmę tiek pat, kiek orlaivio techninis tvarkingumas ar piloto kvalifikacija“, – dalinasi psichologė.
Praverčia ir speciali programa, kur pilotai apie savo emocijas ir iššūkius gali pasikalbėti su kitais, apmokytais pilotais – kolegomis, kurie savanoriauja programoje.
![Aviacija](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/d477faa7-65ca-419c-a0c0-ee399022b964.jpg?noup&w=400)
Aktualūs ir labai žemiški dalykai
Aviacijos sauga reikalauja, kad pilotai kiekvienais metais įrodytų savo žinias ir įgūdžius. Kasmetinius jų mokymus sudaro praktika skrydžio simuliatoriuose, techninių žinių patikrinimas ir kiti privalomi mokymai. Be to, priklausomai nuo skraidymo tipo ir amžiaus, reguliariai tikrinama ir pilotų fizinė bei psichinė sveikata.
„Dauguma patyrusių pilotų sako, kad jų darbas iš tiesų nekelia itin daug streso. Jų profesija gan unikali tuo, kad pilotai nuolat dalyvauja mokymuose, o tai, manau, ugdo jų pasitikėjimą savimi darbe. Pavyzdžiui, dauguma pilotų sakytų, kad variklio gedimas yra nesunkiai suvaldoma problema. Jei veikia antrasis variklis – situacija kontroliuojama!“, – komentuoja A. Novikienė.
Paklausta apie tai, kokiomis temomis dažniausiai diskutuojama su aviacijos profesionalais, Agnė pastebi, kad iššūkių kelia ne tik itin didelė atsakomybė, bet ir labai žemiški dalykai kaip gyvenimo būdo iššūkiai.
„Įgulos vasarą gali skraidyti viename žemyne, o žiemą – kitame. Todėl pilotams ir skrydžių palydovams tenka pagyventi visiškai kitoje kultūroje, klimate ir laiko juostoje – tai gali sukelti sunkumų. Neseniai įvykusio pokalbio metu vienas pilotas man papasakojo, kad jau eilę metų savo gimtadienį viešbučio kambaryje švenčia vienas. Taigi, nieko stebėtino, kad šis gyvenimo būdas kartais sukelia gan stiprų vienatvės jausmą“, – atkreipia dėmesį psichologė.
![Aviacija](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/f5254d4e-3d5c-4a8e-b211-abbe09ffa043.jpg?noup&w=400&ch=0.4185&cw=1&cx=0&cy=0.2587&r=16:9)
Kokios savybes svarbios norint tapti pilotu?
Per daugiau nei dešimt metų, praleistų aviacijos srityje, Agnei teko vertinti daugybę būsimų pilotų. Nors jos sudarytas pilotavimui reikiamų asmeninių savybių sąrašas tikrai nėra trumpas, ji tiki, kad svarbiausios yra atsakomybės jausmas bei gebėjimas pripažinti klaidas.
„Visi esame žmonės ir visi klystame, tačiau labai svarbu mokėti tas klaidas pripažinti ir, jei reikia, pranešti apie jas kitiems. Prisiimti atsakomybę už klaidą nėra lygu pripažinti savo nekompetenciją, nes klaida – galimybė ko nors išmokti, pagilinti žinias, įgyti naujų įgūdžių, patobulėti ir galiausiai tos klaidos nebekartoti. Vienas baisiausių dalykų, kai žmogus neigia savo klaidą, nepripažįsta padaręs ką nors ne taip, kaip reikėjo. Tokiu atveju, profesinis augimas neįmanomas, kadangi žmogus mano, kad jau yra tobulas. Aviacijoje toks požiūris – be galo rizikingas“, – pasveria.
Agnės taikoma pilotų atrankos metodika padeda tokius kandidatus iš karto pastebėti. Sprendimas, konkretų žmogų rekomenduoti ar ne, gali būti itin keblus ir sudėtingas.
„Kartais priimti galutinį sprendimą labai sunku, nes reikia atsižvelgti į daugybę veiksnių. Kaip bebūtų, aviacijoje mažinti rizikas būtina visuose veiklos etapuose. Dėl to net labai maloni ir kupina įdomiausių patirčių asmenybė negali nusverti pagrindinių savybių ar kompetencijų“, – sako Agnė.
![Aviacija](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/b65855bb-e621-4a09-9c33-45321e7c89c2.jpg?noup&w=400&ch=0.5625&cw=1&cx=0&cy=0.4245&r=16:6)
Aviacijos psichologė – mažai kam žinoma, bet įdomi profesija
Nepaisant iššūkių, dirbti aviacijos psichologe Agnei patinka. Kaip sudėtingų temų mėgėja ji sako, kad greičiausiai nėra nieko sudėtingesnio už aviaciją.
„Šiame sektoriuje iš visų reikalaujama tikslumo ir stipraus atsakomybės jausmo, reikalingų siekiant palaikyti aukštą saugos lygį. Mes turime užtikrinti, kad čia dirbtų tinkami žmonės ir kad jie suprastų, kodėl privalo dirbti būtent taip, o ne kitaip. Sunerimti verčia vien mintis apie pasekmes, kurių susilauktume atsisakę vienos ar kitos procedūros“, – sako.
Nors Agnė didžiąją laiko dalį praleidžia ant žemės, darbas aviacijos sektoriuje suteikia jai galimybę bent iš dalies pajusti orlaivių ir skrydžio keliamą žavesį.
„Žmonėms, kurie dirba kitose srityse, karjera aviacijoje atrodo tarsi kažkas neįtikėtino. Kalbėdama apie savo darbą, matau, kad jiems jis įdomus. Žinoma, jei esi pilotas, tas žavėjimasis, tikiu, yra dešimt kartų stipresnis, bet visgi noriu tikėti, kad aviacijos magiją jaučiu ir aš“.
Šis straipsnis yra specialaus „Delfi Karjera“ projekto ciklo „Tai įdomu!“ dalis. Ciklas skirtas papasakoti skaitytojams apie įdomius žmones, jų karjeros pokyčius, įspūdinga veikla užsiimančias organizacijas. Jei jūs toks esate arba tokių pažįstate, susipažinkime. Rašykite man: roma.macijauskaite@delfi.lt. Ankstesnį ciklo straipsnį galite perskaityti ČIA.