Nuo minties iki sėkmingai pasiekto tikslo
Anot R. Kanapeckaitės, 90 procentų minčių yra tokios pat kaip buvo vakar, tad žmogus dešimtmečiais gali gyventi su tokiomis pačiomis mintimis. Vienas iš svarbiausių aspektų pradedant siekti išsikeltų tikslų – atlikti savo gyvenimo „inventorizaciją”.
„Įsivertinkite, kur esate dabar, kas jūsų netenkina ir ką norėtumėte pakeisti, kokios sritys Jūsų gyvenime šiuo metu apleistos,“ – esminius klausimus išskiria psichologė.
Tam, kad tikslas taptų aiškesnis, būtina turėti ne tik tikslią viziją, bet ir konkrečių veiksmų planą.
![Rosita Kanapeckaitė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/82a5bfb2-8245-4f38-b6d8-30d69ada847b.jpg?noup&w=400)
„Svarbu įsivardinti galutinį rezultatą. Nori pinigų? Kiek? 50, 500 ar 5000 eurų? Ar tikrai šis tikslas ir planas yra tavo, gal tai primesta iš aplinkos?“ – Workland studijoje psichologė akcentuoja, kad keliant tikslus reikalinga įsivardinti, ko žmogus nori, kodėl jam tai aktualu ir ar tikslas yra aiškiai apibrėžtas.
Įpročių formavimas
Norint pradėti naują veiklą, R. Kanapeckaitė siūlo mikrorutininius dalykus susieti su esama rutina. Pavyzdžiui, jei tikslas susijęs su sportu, – kol verda rytinės kavos puodelis, padaryti pritūpimų ar atsispaudimų. Šis metodas padeda lengviau pradėti naują veiklą ir palaikyti motyvaciją žinant, kad įpročiui formuoti nereikia skirti daug laiko ar pastangų.
![Rosita Kanapeckaitė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/69c4ccee-9a5f-4caf-94c0-eab8deed2520.jpg?noup&w=400)
Kaip suvaldyti stresą?
Pasak pašnekovės, didžioji dalis mūsų sprendimų yra priimama remiantis emocijomis, ne logika. Tai reiškia, kad savo racionalų protą mes išnaudojame tik ribotą laiko tarpą.
„80 procentų sprendimų mes priimame emociniu pagrindu. Dažnas pervertina savo racionalų protą, galvodamas, kad gali juo vadovautis nuolatos. Realybė kitokia: kai turime kognityvinių sugebėjimų, savo racionalų protą geriausiu atveju naudojame vos dvi valandas per dieną,“ – dalijasi R. Kanapeckaitė.
![Rosita Kanapeckaitė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/9536f32e-205a-4f5a-9aff-e3e4991e412d.jpg?noup&w=400)
Streso valdymas ypač svarbus darbo aplinkoje. R. Kanapeckaitė pasakoja, kad streso metu už jų valdymą atsakingos frontalinės smegenų skiltys neveikia ir žmogus gali elgtis impulsyviai, pavyzdžiui, apšaukti kolegą, parašyti neetišką laišką, netinkamai bendrauti su klientu.
„Jeigu darbo aplinkoje, kolega pradeda kelti toną, netaktiškai bendrauti, reikia suprasti, kad tai yra daugiau apie jį ir jo emocinę būklę nei apie jus. Lengviausias būdas užbaigti tokį pokalbį yra pasakyti, kad „tikriausiai dalis tiesos yra tame, ką sakote“, – nusijuokdama pataria pašnekovė.
Daugiau apie tai, kaip tinkamai imtis pokyčių gyvenime, kokios yra rutinos formavimo technikos bei kokią svarbą turi disciplina, – laidoje KAIP per Delfi Video ir Delfi Youtube kanale: