Ne paskutinėje vietoje – šešėlio klausimas
Finansų ministerijos (FM) suprojektuota, kad 2025–2027 m. alkoholiniams gėrimams akcizai didėtų nuo 11 iki 25,2 proc., iš jų 6–7 proc. tektų Gynybos fondui. Akcizai vynui ir kitiems fermentuotiems gėrimams per trejus metus augtų 16–16,9 proc., alui – 16–16,6 proc., o etilo alkoholiui – 11–11,6 proc.
Pritarus tokiam planui, 0,5 litro vyno (iki 8,5 proc. stiprumo) kitais metais galėtų pabrangti apie 11 centų, vėlesniais metais – atitinkamai apie 13 ir 15 centų, didesnio nei 8,5 proc. stiprumo – atitinkamai 21, 25 ir 30 centų, toks pats kiekis alaus brangtų 5, 6 ir 7 centais, o stipriųjų alkoholinių gėrimų – apie 60, 68 ir 79 centus.
Pagal FM projektą tabako produktai 2025–2027 m. brangtų kasmet po 8,5–15,5 proc., elektroninių cigarečių skystis – 60–60,9 proc.
Seime buvo registruoti siūlymai akcizą didinti stipriesiems alkoholiniams gėrimams, kaitinamajam tabakui ir elektroninių cigarečių skysčiui, mažinti alui ir vynui bei koreguoti akcizo lengvatą mažųjų aludarių produkcijai.
BFK jau apsisprendė dėl Seimo narių teiktų pasiūlymų. „Dominuoja bendra tendencija, kad yra išlaikyta Vyriausybės pateikta kryptis, nes registruoti pasiūlymai buvo ganėtinai prieštaringi. Tai pačiai rūšiai vieni Seimo nariai siūlė akcizą didinti, kiti – mažinti, tai manoma, kad jeigu pasiūlymų aprėptyje yra tokios radikalios ir skirtingos kryptys, tada siektinas Vyriausybės vidurio kelio išlaikymas“, – komentavo BFK pirmininkas Mindaugas Lingė.
Jis pabrėžė, kad akcizų politika ir trimetis nuoseklus jų didinimas turi būti grįstas nuosekliais skaičiavimais, o tokios improvizacijos, kai politiniame fone atskiri Seimo nariai nori po vieną komponentą koreguoti, sudaro sąlygas pamesti bendrą balansą ir kryptį.
„Kiekvienas akcizo dedamasis elementas turi savo paaiškinimą. Elektroninėms cigaretėms komitete buvo stipriau padidintas akcizas, nei siūlė Vyriausybė. Ji gal labiau žiūrėjo bendro konteksto, kiek procentiškai galėtų keistis tie dydžiai kiekvienoms rūšims, bet nebuvo pilnai įvertinta, kad būtent elektroninių cigarečių, kurios ir turi žalą ir jaunimui yra pavojingos, kainos dalyje akcizas turi labai mažą procento dalį, palyginti su kitomis rūšimis. Tai čia buvo priimtas politinis sprendimas, nes tai yra tokia naujesnė rūšis. O žiūrint į cigaretes ar stiprų alkoholį, tai jų poveikis ir žala didesnė, bet ir akcizų bendra dalis jų kainoje yra nemenka“, – aiškino M. Lingė.
![Mindaugas Lingė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/f37bb2d5-d246-41b6-9a4e-3e3b9be705f5.jpg?noup&w=400)
Nustatant akcizus atsižvelgiama ir į regiono šalyse įtvirtintus jų dydžius. „Kartais yra patrauklu, kai nuskamba siūlymai labiau didinti akcizo mokesčius ir taip papildyti biudžetą, bet tai gali sukelti ir kitus šalutinius veiksnius, kada kitose rinkose pasidarys populiariau ieškoti tų prekių, ne paskutinėje vietoje yra ir šešėlio klausimas“, – pastebėjo BFK pirmininkas.
Siūlo labiau apmokestinti stiprius gėrimus
Seimo Liberalų sąjūdžio frakcijos seniūnas Eugenijus Gentvilas priminė, kad akcizų planas yra peržiūrimas kas trejus metus, didinant alkoholio bei rūkalų tarifus ir siekiant mažinti jų vartojimą. Tad akcizai didėtų ir be papildomo mokesčio į Gynybos fondą.
„Reikia pripažinti, kad tai tam tikra nedidele dalimi prisidės prie papildomo krašto apsaugos finansavimo. Bet esmė kita – jeigu mes norime mažinti vartojimą, turime apsispręsti, ar tikrai taip dėliojame akcizus, kaip yra suplanuota, nes to tikslas – vartojimo mažinimas.
Kalbant apie alkoholinius gėrimus, akcizas labiau auga alui ir vynui, ir mažiau – stipriesiems gėrimams. Su tuo nesutinku, norėtųsi į tai žiūrėti labiau europietiškai ir eiti lengvųjų gėrimų kultūros link, o ne lygiuotis į Sibirą, kur lengvųjų gėrimų niekas, matyt, nelabai ir matęs, tik gal degtinę. Kartu su kolegomis įregistravome pasiūlymą, kad akcizas būtų labiau didinamas stipriesiems gėrimams, ir tai atneštų papildomų lėšų į Gynybos fondą“, – komentavo parlamentaras.
Jis teigė nesuprantantis, kodėl jau kelinta Vyriausybė nesiryžta labiau didinti akcizus stipriųjų gėrimų gamintojų produkcijai.
E.Gentvilui nepatrauklus atrodo siūlymas koreguoti akcizo lengvatą mažiesiems aludariams. „Tokius aludarius norėčiau pagarbinti, nes jie kuria tradicinius verslus Lietuvoje ir gamina nestiprius gėrimus. Tai yra ir smulkus bei vidutinis, šeimos verslas, ir tradicijų puoselėjimas, juos reikėtų saugoti ir labiau neapmokestinti“, – teigė Seimo narys.
![Iš esmės. Vytautas Mitalas, Eugenijus Gentvilas, Matas Maldeikis](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/a6b12305-237f-4f05-a8ca-0e8467b03a3b.jpg?noup&w=400)
Korekcijos dėl elektroninių cigarečių
Seimo Liberalų sąjūdžio frakcijos seniūno manymu, tam tikrų korekcijų reikėtų ir dėl rūkalų akcizo. Jo požiūriu, santykinai mažai akcizas yra didinamas naujiems produktams – elektroninių cigarečių užpildams su įvairiais skoniais.
„Čia nesu ekspertas, bet, regis, didelį pavojų kelia elektroninių cigarečių kvapnios kapsulės, kurias, panašu, kad gamintojai bruka vaikams, nori įtikti su kvapais. Finansų ministerija siūlo nedaug didinti, o mes su kolegomis siūlome stipriau pakelti akcizą tiems naujiems rizikingiems produktams, kurių poveikis dar nelabai išanalizuotas.
Žinome, kaip gali jaustis vaikas, prisirūkęs paprasto cigarečių tabako, bet kokių medžiagų atsiranda naujame produkte – nelabai nutuokiame. Todėl ir siūlome akcizą padidinti proporcingai daugiau nei kaitinamojo arba įprastinio tabako gaminiams, tai būtų papildomai pinigų ir gynybai“, – kalbėjo E. Gentvilas.
Seimo Laisves frakcijos seniūnas Vytautas Mitalas sakė, kad dėl alkoholio ir tabako gaminių akcizų frakcija būtų linkusi palaikyti Vyriausybės pateiktą siūlymą ir akcizų dydžius. „Mes iš principo matome, kad Vyriausybės pateiktas variantas yra subalansuotas, galima būtų atlikti tik pora korekcijų“, – teigė parlamentaras.
Skaičiuojama, kad alkoholio ir rūkalų akcize įvedus krašto apsaugos finansavimo dedamąją, kitais metais papildomai į biudžetą patektų 15,6 mln. eurų, o vėliau būtų surinkta atitinkamai po 31,2 ir 46,5 mln. eurų.