Atliekų tvarkymo paslaugų bendrovė „Ekobazė” ėmėsi drąsaus ir ryžtingo projekto – investuoja daugiau nei 1 milijoną eurų į padalinį Elektrėnuose, kur nuo šiol pradeda perdirbti automobilinį stiklą, rašoma įmonės pranešime spaudai. Nauja technologija leidžia perdirbti ir senus langus, jų stiklo paketus bei naujų langų gamybos atliekas.
„Investicinį sprendimą priėmėme įvertinę, kad iš šių atliekų galime pagaminti galutinį produktą – stiklo duženas; ir parduoti jas kaip žaliavas pačių pasirinktiems stiklo fabrikams tiek ES (Lietuva, Lenkija), tiek kitose valstybėse (Baltarusija, Ukraina). Laisvė patiems pasirinkti prekybos partnerius mums suteikia daugiau nepriklausomybės ir pelningumo. Vėliau iš stiklo duženų yra gaminami įvairūs buteliai, stiklas langams, kiti gaminiai”, pristato aktyviai veikiantis akcininkas Marius Kubilius.
Perdirbti automobilinį stiklą „Ekobazė” pradeda pirmieji Baltijos valstybėse, akys krypsta ir į Latviją bei Estiją. „Technologinis naujosios linijos našumas yra toks, kad vien Lietuvos atliekų nepakanka”, – paaiškina Marius Kubilius.
Kyla natūralus klausimas – kodėl iki šiol automobilinis stiklas Lietuvoje nebuvo perdirbamas? Paslaptis slypi automobilinio stiklo gamyboje: stiklo lakštai yra suklijuojami specialia plėvele – tam, kad, pavyzdžiui, įvykus avarijai, būtų mažiau pavojingų duženų. Dėl šios priežasties technologiškai stiklą atskirti nuo plėvelės yra taip sudėtinga. Vadovaujantis panašiu principu yra apsaugomi ir langų ar fasadų stiklai.
![Stiklo linija](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/d3da6010-7db5-11ed-b757-7dece7cc14cd.jpg?noup&w=400)
„Ekobazės” padalinys aprūpintas pažangia, maksimaliai robotizuota, įranga. Tai metalo detektoriai, optinė rūšiavimo įranga (kuri atskiria akmenis, keramiką, porcelianą ir kitas perdirbimui netinkamas medžiagas). Vienintelis toks Baltijos šalyse „lamdymo” įrenginys atskiria plėvelę nuo stiklo duženų.
Automobilinio stiklo gaminys lamdymo mechanizmu yra sulaužomas, toliau speciali įranga atsijoja atskilusias stiklo daleles nuo plėvelės. Po pakartotinių procesų likusi plėvelė kol kas yra utilizuojama atiduodant energijos gamybai, bet ateityje planuojama tobulinti sietuvą, kad būtų 100 proc. atskiriama perdirbimui geros kokybės plastikinė plėvelė.
Technologinius procesus prižiūrės apie 10 naujai įdarbintų aukštos kvalifikacijos specialistų. Investicijai Elektrėnai pasirinkti kaip strategiškai patrauklus – tarp Vilniaus ir Kauno – esantis regionas; be to, čia eina geležinkelio vėžė, kuria patogu pervežti pagamintą žaliavą į kitas šalis.
![Marius Kubilius](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/d3cc7d60-7db5-11ed-93db-c1fc3aed5aa7.jpg?noup&w=400)
Pasak Mariaus Kubiliaus, investuotojai supranta, kad tai ilgalaikė investicija, todėl greito atsipirkimo nesitiki ir jį sieja su dviem veiksniais: ne taip greitai, kaip norėtųsi, augančiu žmonių ir verslo ekologiniu sąmoningumu bei nepakankamu ekonominių sąlygų buvimo, kai atliekų šalinimo sąvartynuose kainos vis dar yra pakankamai žemos.
„Žiedinė ekonomika pirmiausia prasideda nuo mūsų pačių. Todėl kiekvienam iš mūsų turi rūpėti, kaip atliekas tvarko autoservisas, kurio paslaugomis naudojamės”, – priduria jis.