Pirmąją reportažo dalį žiūrėkite - ČIA.
Parlamento gynyba 1991m. arba neįvykęs mūšis mieste (II dalis)
(3)1991 metais Aukščiausiosios Tarybos rūmai galėjo tapti bene žiauriausia ir kruviniausia mūšio vieta mieste per visą Lietuvos istoriją. Skirtingai nei įvykiai prie spaudos rūmų ar Vilniaus televizijos bokšto, parlamento gynėjų kova su sovietų kariais būtų susiklosčiusi žymiai dramatiškiau: parlamento gynyba buvo organizuota visais įmanomais būdais: nuo barikadų iki Molotovo kokteilių, sprogmenų ir ašarinių dujų. Nors visi parlamento gynėjai suvokė, kad pasipriešinimas okupacinei kariuomenei galėjo būti tik simbolinis, tačiau ryžto priešintis netrūko.
Per maždaug tris paras po sausio 13-osios parlamento gynybiniai įtvirtinimai sustiprėjo neatpažįstamai. Aplink parlamentą sustatyta sunkioji technika, išdėstyti gelžbetoniniai blokai, iškastas prieštankinis griovys, minomis nusėtas laukas iš šiaurinės parlamento pusės bei įrengtos gynybinės užtvaros pačiuose Aukščiausiosios Tarybos rūmuose.
Parlamentą gynė apie 2 000 gynėjų AT pastato viduje, tarp jų pirmųjų Lietuvos karininkų kursų klausytojai ir instruktoriai, šauliai, Krašto apsaugos departamento, pasienio rinktinių kariai ir kiti. Iš viso ginkluotų šaunamaisiais ginklais galėjo būti maždaug 200–300 žmonių.