Didina šalies konkurencingumą
Siekiant pritraukti užsienyje dirbančius aukštą pridėtinę vertę kuriančių profesijų specialistus, numatyta kiekvienam naujai pritrauktam darbuotojui mokėti apie 3 tūkst. eurų siekiančią atvykimo išmoką. Svarbu, kad į išmoką gali pretenduoti tiek Lietuvos, tiek užsienio šalies pilietis, tik būtina atitikti tam tikrus reikalavimus: minimas darbuotojas pastaruosius penkis metus negalėjo būti laikomas nuolatiniu Lietuvos gyventoju; jis su darbdaviu sudarė neterminuotą darbo sutartį dėl darbo funkcijų atlikimo Lietuvos teritorijoje; jis čia išdirba ne mažiau nei pusmetį; jo bruto („ant popieriaus“) atlyginimas siekia bent 3 tūkst. eurų; jo darbas patenka į aukštą pridėtinę vertę kuriančių ir Lietuvoje trūkstamų profesijų sąrašą.
Pastarasis dokumentas šiuo metu dar nėra patvirtintas, tačiau turėtų būti panašus į šiuo metu galiojantį „Profesijų, kurioms būtina aukšta profesinė kvalifikacija ir kurių darbuotojų trūksta Lietuvos Respublikoje sąrašą“ – jame daugiausiai galima rasti informacinių technologijų, inžinierinių, kai kurių gamybos technologijų profesijų.
![Algirdas Pekšys](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/94871d50-7e36-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Kaip pastebi teisės firmos „Sorainen“ partneris Algirdas Pekšys, šios finansinės paskatos ne tik paskatins kai kuriuos specialistus iš užsienio persikelti dirbti į Lietuvą, bet ir padrąsins darbdavius pasidairyti potencialių darbuotojų užsienyje. Tiesa, paskata darbdaviams už pritrauktą darbuotoją nebus taikoma darbuotojų relokacijos iš vienos grupės įmonės užsienyje į kitą grupės įmonę Lietuvoje atveju – reikalaujama, kad pastaruosius penkis kalendorinius metus surastas darbuotojas nebūtų buvęs darbdavio ar kitos jo grupės įmonės darbuotoju.
„Itin svarbu, kad į Lietuvą atvykstantys aukštos kvalifikacijos specialistai padės auginti ir vietinius darbuotojus. Juk tuomet galėtų sparčiau ir efektyviau vykti dalinimasis žiniomis ir mažiau patyrusių kolegų ugdymas“, – įstatymo naudą akcentuoja advokatas.
Talentų programos „Work in Lithuania“ vadovė Aistė Kasperė teigia, kad toks žingsnis itin svarbus padedant ir toliau išlaikyti sėkmingai tiesiogines užsienio investicijas pritraukiančios Lietuvos konkurencingumą. Juk visame pasaulyje aštrėja kova dėl aukštos kvalifikacijos specialistų, kurie yra vienas iš svarbiausių veiksnių veiklos vietą besirenkančioms tarptautinėms įmonėms.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/a02fd050-5ed0-11ed-b7b5-a9b12627c68d.jpg?noup&w=400)
Svarbus akcentas – kokybiškas gyvenimas
Daugiausiai vilčių A. Pekšys deda į tautiečių sugrįžimą, taip pat ne Europos Sąjungos piliečių atvykimą, nes pritraukti darbuotojus iš kitų Vakarų pasaulio šalių gali būti kiek sudėtingiau. Pašnekovas pastebi, kad norint pritraukti reikalingus specialistus, be finansinių paskatų, reikėtų daugiau akcentuoti galimybę persikėlus į Lietuvą kokybiškai gyventi. Tai ne tik baziniai poreikiai, saugumo situacija šalyje ir bendras šalies ekonominis lygis, bet ir konkurencingas atlyginimas, galimybė dirbti įdomų, save realizuoti padedantį darbą, suteikiama proga į Lietuvą atsivežti savo šeimą ir turėti reikiamą infrastruktūrą jos poreikiams tenkinti, pavyzdžiui, galėti leisti vaikus į darželius, mokyklas ir popamokinį ugdymą.
„Pakeisti padėtį ir pritraukti daugiau darbuotojų iš užsienio galėtų ir kai kurie valdžios sprendimai. Pavyzdžiui, užsieniečiams imigruoti į Lietuvą su šeimos nariais vis dar nėra labai paprasta – įprastas leidimas gyventi darbo pagrindu nesuteikia galimybės tokiam darbuotojui-užsieniečiui atsivežti su savimi ir savo šeimos. Dažnai tai tampa rimtu ribojančiu faktoriumi priimant sprendimą atvykti į Lietuvą. Kitas veiksnys – konkurencingas atlyginimas, kurį aukštą pridėtinę vertę kuriančių profesijų darbuotojams būtų galima užtikrinti peržiūrėjus taikomus mokesčius – nors šiuo metu įvestos Sodros įmokų „lubos“, tačiau tuo pačiu taikomas progresinis gyventojų pajamų mokesčio tarifas“, – svarsto A. Pekšys.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/985a6c70-7e36-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
Skatins ir ukrainiečių įdarbinimą
Nuo liepos įsigaliosiančiuose Užimtumo įstatymo pakeitimuose taip pat numatytos sąlygos, kaip paskatinti dėl Rusijos Federacijos šių metų vasario 24 d. pradėtų vykdyti karinių veiksmų Ukrainoje iš šios šalies pasitraukusių ukrainiečių įdarbinimą Lietuvoje. Svarbu, kad jiems netaikomas reikalavimas dirbti pagal profesiją, įtrauktą į aukštą pridėtinę vertę kuriančių profesijų, kurių darbuotojų trūksta Lietuvos Respublikoje, sąrašą. Taigi, pakanka neterminuotos darbo sutarties dėl bet kokių darbo funkcijų, numatyta žemesnė atlygio kartelė – pakanka 1752 eurų siekiančio bruto atlyginimo vietoje 2993 eurų. Tiesa, jei kitiems darbuotojams mokamas vidutinis atlyginimas yra didesnis, tada ir ukrainiečiams reikia mokėti ne mažiau. Taip pat dėl atvykimo išmokos į Užimtumo tarnybą bus galima kreiptis vos po 3 mėnesių nuo darbo Lietuvoje pradžios.
A. Pekšys akcentuoja, įdarbinus darbuotoją pagal tokias ukrainiečiams pritaikytas lengvatines sąlygas, darbdavys negalės pretenduoti į išmoką už užsienyje dirbančio ir aukštą pridėtinę vertę kuriančios profesijos specialisto pritraukimą.
„Galima daryti išvadą, kad atvykimo išmoka ukrainiečiams nėra būdas pritraukti aukštą pridėtinę vertę kuriančių profesijų atstovus. Tai labiau paramos forma, solidarizuojantis su prasidėjus karui savo namus palikusiais ukrainiečiais, skatinant juos ateiti į Lietuvos darbo rinką“, – teigia „Sorainen“ partneris.