![Marijonas Mikutavičius su laimikiu](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/5f61a4a0-702c-11ed-86d2-a32c309f106a.jpg?noup&w=400)
Jis įsitikinęs, kad kol kas tik griežtesnių bausmių rykštė gali sutramdyti šiukšlintojus.
„Man patinka dabartinė tvarka, jeigu žvejoji prie ežero, turi susirinkti ne tik savo bet ir svetimas šiukšles, kurias radai, kitaip gausi baudą, nesvarbu, kad ir ne pats prišiukšlinai. Jeigu jau mes norime naudotis gamtos ramybe ir gėrybėmis, turime ir patys jai duoti.
Lietuviai atliekų beveik nerūšiuoja
Bausmė ar paskata? Kaip Lietuvos gyventojai įvertins naują aplinkosaugos iniciatyvą Lietuvoje, kuria jau naudojasi daugelis išsivysčiusių Europos šalių – kai parduotuvėse imamas užstatas ne tik už alaus butelius, kaip dabar, bet ir už skardines bei plastikinę tarą, vadinamuosius „bambalius“.
![Buteliai miške](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/69d065e0-6eb3-11ed-8ef3-539428a162a9.jpg?noup&w=400)
Lietuvoje iš viso per metus parduodama apie 700 mln. gėrimų pakuočių, kurias galima perdirbti. Dauguma stiklinių butelių grįžta į supirktuves. Tačiau 300 mln. plastikinių butelių ir 150 mln. skardinių keliauja į sąvartynus arba ten, kur labiausiai erzina gamtos mylėtojus – į miškus, parkus, paežeres.
Sistema kainuos dešimtis milijonų litų
USA įsteigė Lietuvos aludarių gildija, Lietuvos prekybos įmonių asociacija bei Natūralaus mineralinio vandens gamintojų asociacija, – šių asociacijų nariai į rinką išleidžia apie 80 proc. visų užstatinių pakuočių. Netrukus Aplinkos ministerijai įstaiga pateiks dokumentus depozito sistemai diegti. Planuojama, kad sistema startuos 2016 metų vasarį, o iki tol teks investuoti dešimtis milijonų litų.
![Plastiko buteliai](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/a3786d70-7970-11ed-9275-cbd3a139dd23.jpg?noup&w=400)
Svarbu, kad būtų patogu
Apklausos rodo, kad vienas svarbiausių motyvų gyventojams rūšiuoti butelius ir skardines, yra patogumas. Net finansinis motyvas nėra pats svarbiausias.
![Toks taromatas stovi Vokietijos prekybos centre](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/8e95b6e0-7959-11ed-adc0-d5457e5bcee5.jpg?noup&w=400)
Teks atsisakyti vieno iš įpročių
Užstato sistema Lietuvoje turi pradėti veikti 2016 m. vasarį. Deja, tiems, kurie svarsto pradėti skardines ir „bambalius“ kaupti dabar ir po pusantrų metų pasipelnyti, teks nusivilti. Bus priimama specialiai pažymėta tara ir tik išlaikiusi savo formą. Todėl pirmiausia teks atprasti mindyti skardines ir „bambalius“, kad jų daugiau tilptų į šiukšlių maišą.
Sistema galios alų, sidrą, vyną, kitus fermentuotus gėrimus, alkoholinius kokteilius bei gaiviuosius gėrimus, natūralų mineralinį bei stalo vandenį, girą, sultis, nektarą supakuotus į stiklinę, plastikinę ar metalinę tarą Lietuvoje tiekiantiems gamintojams bei importuotojams.
Priimti depozitinę tarą turės visos gėrimais prekiaujančios didesnės nei 300 kv. m. ploto parduotuvės bei kaimo parduotuvės, išskyrus kioskus, prekyvietes, degalines, viešojo maitinimo įstaigas. Tikimasi, kad užstato sistema Lietuvoje veiks 90 proc. šalies maisto parduotuvių.
„Mes būsime tarsi tarpininkai tarp gamintojų ir pirkėjų. Tai yra svarbus aplinkosaugos projektas, todėl jaučiame atsakomybę viską įgyvendinti tinkamai. Tikimės, kad prie sistemos prisijungs ir dauguma mažų parduotuvių, kurios priimti depozitinės taros neprivalės. Tik vieninga ir visiems prieinama sistema gali būti veiksminga“, – sako Lietuvos prekybos įmonių asociacijos vykdomasis direktorius Laurynas Vilimas.
Faktai apie užstato sistemą:
Pagrindinis užstato sistemos principas – įsigyjant atitinkamą prekę, sumokamas užstatas, kuris grąžinamas priduodant tarą. Būtent dėl to užstato sistema nebrangina produkcijos ir skatina gyventojus grąžinti tarą.
Užstato sistemą naudoja suomiai, švedai, norvegai, danai, islandai, olandai, vokiečiai, kroatai, australai, amerikiečiai, kanadiečiai ir estai. Ją planuoja diegti Lietuva, Latvija, Čekija, Vengrija, Ispanija, Šveicarija, Škotija.
Planuojama, kad 2016 m. bus išrūšiuojama 60 proc. tinkamos perdirbti taros, 2017 m. – 70 proc. 2018 m. – 75 proc., 2019 m. – 80 proc., nuo 2020-ųjų – 85 proc.
PET buteliai gamtoje suyra per 400 metų, skardinės – per 200 metų, stiklas išlieka 500 – 1000 metų. Šiuo metu Lietuvoje naudojant konteinerinę rūšiavimo sistemą surenkama ir perdirbama tik 25 proc. vienkartinių gėrimų pakuočių.