„Antėja laboratorija“ laboratorinės diagnostikos gydytoja Dangira Babenskienė teigia, jog skiepytis rekomenduojama trimis dozėmis. Pirma dozė, po mėnesio – antra dozė, ir po metų – trečia dozė. Po penkių metų yra reikalinga revakcinacija. Tikimasi, kad imunitetas jau susidarys po dviejų dozių, tačiau kiekvieno žmogaus imuninė sistema yra skirtinga. Vieniems gali susidaryti aukštesnis imuniteto lygis, kitiems žemesnis.
Gydytoja prisimena, jog turėjo pacientą, kuris sąžiningai skiepijosi daugelį metų pagal gamintojo rekomendacijas, tačiau vis tiek susirgo erkiniu encefalitu.
![Kaip erkės platina ligas?](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/5cc71500-7d50-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Gydytojos teigimu, povakcininis erkinio encefalito kraujo tyrimas leidžia nustatyti ir įvertinti individualaus žmogaus imuniteto lygį. Tam, kad būtume tikri, ar susidarė imunitetas, kada yra laikas revakvinacijai, gydytoja rekomenduoja po vakcinacijos arba prieš pakartotinius skiepus pirmiausiai atlikti šį tyrimą. Procedūra labai paprasta – tereikia paimti kraujo mėginį. Taip galima išvengti nereikalingo skiepo ir žinoti, kaip saugotis.
D. Babenskienė pabrėžia, kad pagrindinis skiepijimo planas yra vienodas visiems žmonėms ir susideda iš trijų vakcinos dozių.
![Erkės - Laimo ligos platintojos](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/5b6fc260-7d50-11ed-954d-25c8381c7fc7.jpg?noup&w=400)
Norint, kad imunitetas susidarytų prieš prasidedant erkių aktyvumo sezonui, kuris dažniausiai prasideda pavasario metu, pirmoji ir antroji dozės turi būti suleidžiamos dar žiemą. Specialistai rekomenduoja, kad vakcinacija būtų pabaigta trečiąja doze prieš prasidedant naujam erkių aktyvumo sezonui.
Skiepijantis netinkamu metu laukia nepageidaujamos reakcijos
D. Babenskienės teigimu, skiepai yra vienintelė priemonė, kuri veikia mūsų organizmą ir vakcinos poveikyje susidaro imuninis atsakas prieš erkinio encefalito virusą. Vis dėlto, svarbu žinoti, kad kai kuriais atvejais skiepytis negalima. Pavyzdžiui, nors erkės gali įsisiurbti ir kūdikiams, vaikus rekomenduojama skiepyti tik nuo vienerių metų.
![Erkė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/69fe8fa0-7918-11ed-be1b-f53425bd2862.jpg?noup&w=400)
Taip pat skiepijimą erkinio encefalito vakcina reikėtų atidėti, jei asmuo serga vidutinio sunkumo ar sunkia ūmine liga. Labai svarbu, kad prieš skiepą žmogaus organizmas būtų sveikas ir stiprus.
Norint įgyti imunitetą, vakcinacijas reikia pakartoti
Vis dėlto, kodėl įprastu atveju nepakanka vieno skiepo, o jį reikia reguliariai kartoti? „InMedica“ šeimos gydytoja Malgožata Puzelevič perspėja, kad, pasiskiepijus dviem vakcinų dozėmis, imuninė atmintis (imunitetas) išlieka iki vienerių metų, todėl būtina atlikti pakartotinę vakcinaciją.
Vėliau vakcinuotis rekomenduojama kas 3–5 metus, priklausomai nuo amžiaus. Todėl pilna erkinio encefalito skiepijimo schema atrodytų taip:
2 dozė po 1–3 mėnesių nuo 1-os dozės;
3 dozė po 5–12 mėnesių nuo 2-os dozės;
4 dozė po 3-jų metų nuo 3-os dozės;
Po 4-os dozės vakcinacija atnaujinama po 3–5 metų priklausomai nuo amžiaus ir gamintojo.
![Skiepai](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/c6750aa0-7c3a-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
„Taip pat gali būti vakcinuojama pagreitinta schema, kai tarp 1-os ir 2-os dozės yra 2-jų savaičių pertrauka. Po 2-os dozės vakcinavimo schema tęsiama įprasta schema. Vakcinavimas vykdomas remiantis gamintojo rekomendacijomis. Nesilaikant nurodytos schemos, imuninė apsauga gali būti nepakankama, – aiškina M. Puzelevič.
Anot jos, pradėti vakcinaciją galima nuo vienerių metų, nepriklausomai nuo gamintojo. Iki vienerių metų amžiaus bei nėščiosioms rekomenduojami repelentai apsaugai nuo erkių.
Šeimos gydytoja perspėja, kad, kaip ir po bet kurio skiepo, taip ir po vakcinavimo nuo erkinio encefalito dažniausiai pasireiškia vietinės nepageidaujamos reakcijos – tai skiepo vietos paraudimas, patinimas, skausmingumas, karščiavimas. Kadangi šios reakcijos laikinos, nerimauti nereikėtų.
„Nuo erkinio encefalito jokio specifinio gydymo nėra, todėl šiuo metu skiepai laikomi efektyviausia apsaugos priemone. Ši liga negydoma arba gydoma pavėluotai labai dažnai komplikuojasi, o komplikacijos dažniausiai invalidizuoja žmogų“, – teigia M. Puzelevič.