„Vienas iš kitų metų klausimų – šaukimo modeliai. Ar tai būtų visuotinis šaukimas, kaip mes jį suprantame tradicine prasme, ar kitokios variacijos. Bet tai yra kryptis, kuri tikrai bus gyva kitą pusmetį, mes apie tai daug kalbėsime. Ir, aišku, modeliuosime galimus tolesnius veiksmus, kuria kryptimi reikėtų judėti. Natūralu, kad reikia viską išdiskutuoti ir pasiūlyti tokius modalumus, sprendinius, kurie tiktų kuo platesniam ir visuomenės, ir politinių jėgų ratui. Kad tai nebūtų kažkoks vienas vienintelis modelis“, – feisbuke rašė politikas.
Jis svarstė, kad gali atsirasti siūlymų didinti karinį rezervą, jog karinis parengtumas stiprėtų tarp jaunimo.
„Tikriausiai to nevadinčiau to visuotiniu šaukimu, bet šaukimo plėtros modalumais, kryptimis, kaip galima būtų kažką išjudinti“, – teigė L. Kasčiūnas.
Jo teigimu, kaip ir 2022 metais, saugumo srityje ypatingas dėmesys bus skiriamas visuotinio saugumo, visuotinės gynybos principui.
„Su mintimi, kad kiekvienas aktyvus Lietuvos Respublikos pilietis, mūsų tautos atstovas, kuris nori prisidėti prie gynybos, turėtų rasti vietą mūsų saugumo ir gynybos architektūroje“, – paaiškino NSGK pirmininkas.
![Laurynas Kasčiūnas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/dd64df90-5f63-11ed-a247-1911e78baddc.jpg?noup&w=400)
Tai, pasak jo, apims Šaulių sąjungos sąveikos su kariuomene stiprinimą ir integraciją į gynybos planus, komendanto sistemos formavimą, teritorinės gynybos pajėgumų plėtrą.
„Taip pat visuomenės pasirengimą pilietiniam pasipriešinimui – tai susiję su visuotine gynyba, saugumu, piliečių įsitraukimu. Bus kalbama apie pasirengimą rezistencijai, ginkluotam ir neginkluotam pasipriešinimui, taip pat patriotinio ugdymo stiprinimą, kovą informacinėje erdvėje, pavyzdžiui, su Rusijos trolių fermomis“, – rašė L. Kasčiūnas.
„Taigi, yra dar daug darbų kuriuos turime nuveikti, kad Lietuva būtų stipresnė. Tegul ateinantys metai būna susitelkimo metai. Vienareikšmiškai, juos pradėsime stipresni nei buvome“, – pridūrė Seimo narys.