„Nėra šansų“
Jono Žemaičio karo akademijos ginkluotės ekspertas Arturas Plokšto tikino, jog pulti Charkivą su tokiomis pajėgomis, kurios šioje kryptyje yra sutelktos dabar, yra naivu.
„Atrodo, kad neatsitiktinai šio ruožo vadas buvo pakeistas, iš tos informacijos, kuri ateina, atrodo, kad ten nebuvo stipriai įsitvirtinta. Buvo net taip, kad pačių mūšių ten nelabai buvo. <...> Stebėtojai sako, kad ten yra apie 50 tūkst. Rusijos karių ir tai yra per mažai jėgos, kad Charkivas būtų pradėtas šturmuoti. O ten gyvena 1,4 milijono gyventojų.
Vilnius, pavyzdžiui, yra didesnis, bet turi trigubai mažiau gyventojų. <...> Ir ne su 50 tūkst. karių bandyti tokį miestą imti“, – įžvalgomis Žinių radijo eteryje dalijosi Jono Žemaičio karo akademijos ginkluotės ekspertas A. Plokšto.
Pasak jo, blogiausias scenarijus būtų, jeigu Rusijos pajėgos pasiektų tokią vietą, kurią galima pasiekti artilerijos ugnimi, „tai jie galės apšaudyti miestą, sutelkti gyventojų išėjimą, užkimšti kelius, taip kelti paniką tarp civilių“.
„O kad būtų klasikinis šturmas tokio miesto, tai aš neįsivaizduoju“, – kalbėjo Žinių radijo pašnekovas.
![Karas Ukrainoje](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/3465fa09-3a5e-4d47-a842-2e59b7a8dd34.jpg?noup&w=400)
Atsargos pulkininkas Gintaras Ažubalis taip pat sutiko, jog toje vietoje sutelktos Rusijos pajėgos tikslo paimti Charkivą nėra. Jis įvardijo kelis tikslus, kuo šiais veiksmais siekia Rusijos kariuomenė.
„Tikslai patys rusai buvo paskelbę. Pirmasis iš jų yra padaryti buferinę zoną bent jau 10 kilometrų, kad Belgorodas būtų apsaugotas. Kad bent jau įprastomis artilerinėmis sistemomis ukrainiečiai jų netrikdytų. <...>
Bloga žinia yra tai, kad rusai sugeba generuoti net ir naujas pajėgas, jie turi rezervų, labai lengvai iš vienos vietos mesti į kitą. Ir jie atidarė visiškai naują kryptį. <...>
O antras tikslas be buferinės zonos ir trečias yra šiek tiek nukreipti dėmesį nuo kitų linijų. Pavojus irgi yra, nes šie veiksmai, ypač prie Vovčansko sudaro tokią keblią padėtį kovojantiems Kupjansko kryptimi, jeigu jie bus sėkmingi“, – įžvalgomis Žinių radijo laidoje „Dienos klausimas“ sakė atsargos pulkininkas G. Ažubalis.
Jono Žemaičio karo akademijos ginkluotės ekspertas A. Plokšto teigė, jog pagrindinė problema – praleista proga Ukrainai paskelbti mobilizaciją dar rudenį.
„Šiandien jie turėtų kažkokius paruoštus darinius, kurie, esant kažkokiai krizei, ten ir galėtų būti permesti. <...> Mobilizacija nespręs reikalų iš karto, reikia kokių 3 mėnesių tam, kad iš žmonių padarytų karius. Čia yra viena aplinkybė, grynai trūkumas pačių karių, ne gyvosios jėgos.
O antras dalykas, rusai greitai mokosi, jie sėkmingai naudoja fronto aviaciją, mėto didelio kalibro bombas ir tai daro iš savo teritorijos. Priešlėktuvinė gynyba to nepasiekia, o jeigu būtų bandoma, tai tos priešlėktuvinės sistemos ir yra naikinamos.
Ir šiandien yra taip, kad naikintuvai jau seniai turėjo būti ir jie šiek tiek padėtų“, – Žinių radijo eteryje kalbėjo A. Plokšto.
Atsargos pulkininkas G. Ažubalis tikino, jog Rusijos pajėgos „bando ištampyti ukrainiečius“.
„Čia ir yra grėsmė. Prie Sumų yra, neabejoju, kad ir ten greitai pamatysime panašius krebždesius. Jie mato, kad ukrainiečiai yra įklimpę ir tose pačiose diskusijose.
Mobilizaciją jie pramiegojo visiškai, dabar tik įstatymas šiaip ne taip priimtas. <...> O dar bus bent trys mėnesiai parengti žmones. O pati didžiausia problema, reikia technikos“, – kalbėjo G. Ažubalis.
Pateikė prognozę vasarai
Jono Žemaičio karo akademijos ginkluotės ekspertas A. Plokšto Žinių radijo laidos „Dienos klausimas“ eteryje pateikė ir prognozę.
„Manau, kad rusai lėtai judės į priekį. <...> Manau, kad rusai nenorės žūtbūt kažko užimti, o palauks JAV prezidento rinkimų, jie turi laiko, galimybių. Nemanau, kad rusai darys mobilizaciją, jie kol kas už pinigus sugeba surasti tiek savanorių, kad jiems to užtenka. Todėl toks lėtas spaudimas bus iš Rusijos pusės militarinis.
Taip pat bus spaudimas iš politikų pusės Ukrainai, kad ji pakeistų savo nuomonę dėl to, ką reiškia laimėti karą. Ir eitų prie to, jog sutiktų su teritoriniais praradimais“, – kalbėjo A. Plokšto.
Jis laidoje kalbėjo, jog nepaisant nesutarimų ir diskusijų dėl mobilizacijos Ukrainoje, nuomonė teritorinių praradimų klausimu ir toliau lieka nepajudinama.
Atsargos pulkininkas G. Ažubalis su A. Plokšto išdėstyta nuomone apie JAV prezidento rinkimus sutiko.
„Jie irgi nežino, kas ir kur pasislinks, jeigu Donaldas Trumpas laimės. Rusija irgi nori užimti kuo geresnes pozicijas, dėl to nėra abejonių. Bus sunki vasara ukrainiečiams, viskas jų rankose. Bet užimti Charkivo tai nėra šansų“, – kalbėjo atsargos pulkininkas Žinių radijo laidoje „Dienos klausimas“.