„Šalis visomis prasmėmis buvo nublokšta atgal, man ji buvo nublokšta 40 metų atgal“, – sakė A. Venediktovas, „Echo Moskvy“ dirbęs nuo pat jos įkūrimo 1990-aisiais ir vadovavęs jai per du Vladimiro Putino valdymo dešimtmečius – iki prezidento sprendimo prieš du mėnesius pasiųsti karius į Ukrainą.
„Dabar pas mus maždaug 1983-ieji... Afganistane vyksta karas, disidentai kali arba yra išvaryti iš šalies, o Kremliuje sėdi Andropovas“, – sakė A. Venediktovas, turėdamas galvoje Sovietų Sąjungos vadovą Jurijų Andropovą, kuris, kaip ir V. Putinas, dirbo KGB.
66-erių A. Venediktovas, nesunkiai atpažįstamas dėl pasišiaušusių žilų plaukų kupetos, daugelį metų buvo viena svarbiausių Rusijos žiniasklaidos figūrų, vadovavusių liberalių transliuotojų flagmanui.
„Echo Moskvy“ transliuoti pradėjo 1990 metų rugpjūtį, paskutiniais Sovietų Sąjungos gyvavimo mėnesiais, ir tapo naujai atrastos žiniasklaidos laisvės posovietinėje Rusijoje simboliu.
![Aleksejus Venediktovas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/78967a80-7e29-11ed-93db-c1fc3aed5aa7.jpg?noup&w=400)
A. Venediktovas, buvęs istorijos mokytojas, radijo stotyje pradėjo dirbti reporteriu, o 1998-aisiais tapo jos vyriausiuoju redaktoriumi.
Du pastaruosius dešimtmečius valdžiai darant vis didesnį spaudimą žiniasklaidai ir valstybei perėmus daugelio kitų nepriklausomų žiniasklaidos priemonių kontrolę, „Echo Moskvy“ išliko eteryje – daugelis tai aiškino radijo stoties vyriausiojo redaktoriaus ryšiais su įtakingais pareigūnais, taip pat ir Kremliuje.
Įtakingi „sugėrovai“
A. Venediktovas niekada neslėpė turįs aukštus postus užimančių draugų, kuriuos juokais vadino „sugėrovais“, ir buvo vienas iš nedaugelio Rusijos žurnalistų, kurie ir toliau atvirai kritikavo V. Putiną.
Kremliaus šeimininkas netgi įsikišo, kai itin uolūs pareigūnai norėjo uždaryti radijo stotį, sakė A. Venediktovas naujienų agentūrai AFP, duodamas interviu restorane Maskvos centre.
„Putinas tris kartus pasakė: „Ne, leiskite jiems dirbti“, – sakė jis.
Tačiau viskas pasikeitė, kai Rusija vasario 24 dieną užpuolė Ukrainą, o „Echo Moskvy“ šį Kremliaus sprendimą pavadino „politine klaida“.
Kovo 1 dieną „Echo Moskvy“ buvo pašalinta iš eterio, o vėliau jos veiklą oficialiai nutraukė direktorių valdyba, kurioje daugumą balsų kontroliavo valstybinė energetikos milžinė „Gazprom“.
Radijo stoties dažnius Maskvoje ir keliuose kituose miestuose perėmė valstybinis radijas „Sputnik“.
„Suprantu (V. Putino) logiką: jis negalėjo mūsų palikti, nes propaganda per tokias operacijas turi būti totali“, – sakė A. Venediktovas.
Rusija kovo mėnesį taip pat priėmė įstatymą, numatantį iki 15 metų laisvės atėmimo bausmes už „žinomai melagingos informacijos“ apie kariuomenę paskelbimą, o praėjusią savaitę įtraukė A. Venediktovą į „užsienio agentų“ sąrašą.
Praėjusį mėnesį A. Venediktovas internete paskelbė nuotraukas, kuriose matomi prie jo buto palikta kiaulės galva su garbanotų plaukų peruku ir ant namų durų priklijuotas antisemitinis lipdukas.
Daugelis žurnalistų pabėgo iš Rusijos, baimindamiesi dėl savo saugumo, tačiau A. Venediktovas sakė neketinąs išvykti.
„Žmonės manimi labiau pasitikės, jei susidursiu su tais pačiais sunkumais, vaikščiosiu tomis pačiomis gatvėmis, kaip ir jie, ir patirsiu tas pačias sankcijas“, – sakė jis.
Akis į akį su Putinu
Dabar A. Venediktovas rengia pokalbių laidas „YouTube“ kanalu, turinčiu pusę milijono prenumeratorių.
Jis nori ir toliau kalbėti apie karą Ukrainoje, tvirtindamas, kad rusai turi žinoti, „kodėl tai įvyko“ ir „kodėl jums skauda“.
A. Venediktovas sakė, kad buvo keliskart susitikęs su V. Putinu, tačiau „mes niekada nekalbėjome ta pačia kalba“, nes Rusijos vadovas mano, kad „žiniasklaida yra valstybės įrankis“.
„Aš jam akis į akį pasakiau, kad pagrindinė šalies problema yra bet kokios konkurencijos nebuvimas –politinis, ideologinis ir ekonominis absoliutizmas“, – sakė A. Venediktovas.
Pasak A. Venediktovo, nepaisant jų nuomonių skirtumų, V. Putinas du kartus jo klausė, kokią vietą jis užims istorijos vadovėliuose: pirmą kartą – 2008 metais, baigdamas savo antrą kadenciją prezidento poste, ir dar kartą – 2014 metais, kai Maskva aneksavo Ukrainai priklausantį Krymo pusiasalį.
Net ir po dramatiškų pastarųjų savaičių įvykių A. Venediktovas sakė dar neturįs atsakymo į šį klausimą.
„Mes tik įpusėjome skyrių ir dar negalime versti puslapio“, – sakė jis.