Teiginiai
Laboratorijos tyrimas patvirtina neaiškią Sacharos dulkių kilmę, nes tyrimo ataskaitoje Sacharos smėlis neturėjo tokios aukštos pavojingų medžiagų koncentracijos.
Verdiktas
Manipuliacija. Anot ekspertų, kyla abejonių dėl eksperimento metodikos ir tikslų, nes neaktualu lyginti koncentracijos kietojoje frakcijoje (smėlyje) su jomis krituliuose (po lietaus). Aktualu pastebėti, kad mėginys paimtas netoli vieno iš labiausių užterštų miestų Europoje – Tuzlos. Taip pat tyrimą užsakė ne laboratorija, o Bosnijos ir Hercegovinos teisininkas ir politikas, kuris pats pareiškė, kad prieš darant kokias nors konkrečias išvadas, reikia atlikti papildomus tyrimus.
Melo detektoriaus komentaras
„Buvo ištirtas iš dangaus krentantis ir po visą Europą sklaidantis „Sacharos smėlis“. Smėlyje atrado visokių sunkių metalų (bario, nikelio, aliuminio, arseno...), 700 kartų viršijančių bet kokias leidžiamas normas! O svarbiausia, Sacharoje viso to NET NĖRA!“, – teigiama identiškuose „Facebook“ įrašuose.
Ne vienas socialinių tinklų vartotojas dalinosi tyrimo rezultatais. Atlikta palyginamoji analizė neva tikro smėlio iš Sacharos ir po lietaus iškritusių, kaip teigiama, Sacharos dulkių dalelių.
„Melo detektoriui“ pavyko atrasi laboratorinės analizės ataskaitos originalą, kuria dalijamasi socialiniuose tinkluose. Tyrimas atliktas 2022 m., jį užsakė Bosnijos ir Hercegovinos politinė partija „Nacionalinis krizių štabas“. Partijos internetiniame puslapyje teisininkas ir politikas Mirnesas Aidanovičius paskelbė, kad Sacharos dulkėms pasiekus Bosniją ir Hercegoviną, partija užsakė tyrimą (čia).
Mirneso Aidanovičiaus teigimu, partija parūpino smėlio mėginį iš Sacharos dykumos Tunise, o kitas mėginys atkeliavo iš Bosnijos ir Hercegovinos miesto Dobošnicos kaimo (apie 20 km Nuo Tuzlos) balkono, kuriame po lietaus buvo Sacharos dulkių dalelių.
Vaizdo įraše M. Aidanovičius perskaitė rezultatus ir laboratorijos padarytą išvadą. Antrajame mėginyje aliuminio, arseno, bario, nikelio, cinko ir geležies kiekis buvo didesnis nei smėlio mėginyje iš Sacharos (čia).
Tačiau pats M. Aidanovičius sakė, kad norint paaiškinti Bosnijos mėginio sudėtį, reikės papildomų eksperimentų ir analizių, ir paragino valdžios institucijas imtis tolesnių veiksmų.
![Klaidinanti žinutė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/396acc87-82dd-4c8c-87b5-a8c016c568d4.jpg?noup&w=400)
Rezultatai kelia abejones
„Melo detektorius“ susisekė su Kauno technologijos universiteto (KTU) Cheminės technologijos fakulteto Aplinkosaugos technologijos katedros vedėja Violeta Kauneliene paklausti, ar aktualu lyginti Sacharos smėlio mėginį iš Tuniso su, kaip teigiama, po lietaus iškritusiomis Sacharos dulkių dalelėmis.
„Išties, mažoka logikos lyginti koncentracijas kietojoje frakcijoje su jomis krituliuose. Įdomu pastebėti, kad kai kurių metalų koncentracijos krituliuose daug didesnės nei dulkėse“, – teigia Cheminės technologijos fakulteto Aplinkosaugos technologijos katedros vedėja V. Kaunelienė.
Vilniaus universiteto (VU) Chemijos ir geomokslų fakulteto mokslininko prof. habil. dr. Audriaus Padarausko teigimu, toks Sacharos smėlio ir iškritusio lietaus su Sacharos dulkių dalelėmis palyginimas sunkiai gali kažką įrodyti.
„Jei tyrimo autorių tikslas buvo identifikuoti, ar būtent Sacharos smėlio dulkės pasiekia Bosniją ir Hercegoviną, tuomet toks teisingai atliktas tyrimas bent jau aplinkosaugininkams galėtų būti pakankamai aktualus. Jokio kito argumento, pagrindžiančio tokio palyginamojo tyrimo aktualumą, nerandu“ – teigia Vilniaus universiteto Chemijos ir geomokslų fakulteto mokslininkas prof. habil. dr. A. Padarauskas.
Svarbu pastebėti, kad Tuzlos miesto oro kokybė yra viena prasčiausių visoje Europoje. Be pramonės ir eismo, dideli oro taršos šaltiniai yra individualūs kurą deginantys įrenginiai (čia).
KTU Cheminės technologijos fakulteto Aplinkosaugos technologijos katedros vedėjos V. Kaunelienės teigimu, rezultatams įtakos galėjo turėti ir netoliese esantis taršus miestas.
VU Chemijos ir geomokslų fakulteto mokslininkas prof. habil. dr. A. Padarauskas irgi sutinka, kad netoliese esantis taršus miestas greičiausiai turėjo įtakos rezultatams.
„Deja, neturiu informacijos apie naudotas mėginių paėmimo ir paruošimo analizei procedūras. Galiu tik spėti, kad su lietumi iškritusios kietos dalelės buvo surenkamos lietaus vandenį nufiltravus (ar atskyrus daleles kitu būdu) ir analizuojamos. Tokiu atveju metalų koncentracijų tokiame mėginyje palyginimas su metalų koncentracijomis Sacharos smėlyje yra visiškai nekorektiškas, kadangi su lietumi iš atmosferos kartu iškrenta ir smėlio dulkės, ir visos kitos ore esančios kietos dalelės (metalai, jų oksidai, jų druskos ir kt.)“, – „Melo detektoriui“ atrašė mokslininkas prof. habil. dr. A. Padarauskas.
„Melo detektorius“ jau anksčiau rašė, kad Sacharoje sezoniškai siaučia audros, kurios pakelia dykumos smėlį ir dulkes į orą. Mažesnės dalelės išsilaiko ore ir yra nupučiamos vėjo link Europos ir Atlanto vandenyno. Šių metų balandį labiausiai nukentėjo Ispanijos Iberijos pusiasalis, bet šios dulkės pasiekė ir Lietuvą (čia).
Šaltiniai
BOSS MIRNES AJANOVIĆ: ANALYSIS OF THE CONTENT OF „DIRTY RAIN“ WITH SAHARAN SAND
KTU Cheminės technologijos fakulteto Aplinkosaugos technologijos katedros vedėjos Violetos Kaunelienės atsakymas el. paštu 2024.07.18
VU Chemijos ir geomokslų fakulteto mokslininkas prof. habil. dr. Audriaus Padarausko atsakymas el. paštu 2024.07.16