Dažnam turbūt girdėta, kad kavos tirščius galima naudoti kaip trąšą kambariniams augalams. Moterys tikriausiai žino, kad jie yra puikus kūno šveitiklis ar plaukų priežiūros priemonė. Be to, jie šalina nemalonius kvapus, pašalina riebalus – yra ne vienas būdas kavos tirščiams panaudoti namuose.
Tuometis produktų dizaino studentas J. Lechneris to greičiausiai nežinojo. Kitaip jam Italijoje, kur Bolcano universitete praleido dalį studijų laiko, geriant vieną espreso puodelį po kito nebūtų kilęs klausimas, ar liekančių kavos tirščių – natūralios žaliavos – negalima kaip nors panaudoti. Klausimas jaunuoliui neleido miegoti naktimis, tad teliko pačiam ieškoti atsakymo.
Medžiaga iš kavos triščių pakeis plastiką?
„Pasaulyje kavos vartojimui vis augant, ši mintis jo nepaliko. Julianas ėmė eksperimentuoti su kavos tirščiais, idėja sukurti kažką visiškai naujo buvo tokia stipri, kad jis nepasidavė, nepaisydamas kai kurių nesėkmių, – pasakojo dabar kartu su juo dirbanti Anika Paulus. – Buvo daug bandymų ir klaidų, o didžiausias iššūkis – stabiliai išlaikyti karštį. Po trejų metų jis pagaliau sukūrė naują mišinį iš kavos tirščių ir kitų augalinių, perdirbamų medžiagų.“
Ėmęs eksperimentuoti Julianas negalvojo, kad iš kavos tirščių reikia gaminti būtent puodelius, nebuvo minčių ir apie verslą. Nenuleisti rankų vaikiną vertė smalsumas, bet, sukūręs patvarų mišinį, įžvelgė jo galimybes. Nieko keisto, kad kavos tirščiai virto šiam gėrimui skirtu indu. Prieš dešimtmetį, po ilgų konsultacijų su ekspertais, buvo pagamintas nedidelio espreso puodelio prototipas. 2015-aisiais Julianas įsteigė startuolį „Kaffeeform“. Laikui bėgant prie puodelio espresui atsirado didesni kapučinui ir latte macchiato, o pernai – išsinešti skirtas „Weducer“.
![Iš kavos tirščių pagaminta medžiaga tinkama ne tik indams](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/cb0b9e80-7d52-11ed-a628-f15cb6709fa2.jpg?noup&w=400)
Tamsiai rudos spalvos indai kavai, anot pašnekovės, lengvi, bet stiprūs ir ilgaamžiai. Jie gali būti naudojami pakartotinai kaip bet kokie kiti indai, plaunami indaplovėje, o galiausiai perdirbami. Bandymai rodo, kad jie nesudūžta net nukritę iš 1,5 m aukščio. Puodeliai pasižymi geromis izoliacinėmis savybėmis ir ilgai išlaiko kavą karštą. Nors jie skleidžia lengvą kavos aromatą, tai esą nekeičia skonio, tad, kaip patikino Anika, iš šių indų galima gerti ir arbatą ar ką nors kita.
Vien birūs kavos tirščiai neatlaikytų nei skysčio, nei karščio. Jie maišomi su biopolimerais, iš kurių sudarytos augalų ląstelių sienelės ir kurie yra labiausiai žemėje paplitęs organinis junginys, krakmolu, celiulioze, buko medienos pluoštu, natūralia guma, vašku ir aliejais. Po ilgų bandymų sukurtas mišinys lengvai pasiduoda formavimui, taigi, kaip tvirtina „Kaffeeform“, ateityje gali pakeisti plastiką.
Jis toks tvirtas, sako gamintojai, kad gali būti naudojamas ne tik indams gaminti, bet ir, pavyzdžiui, riedlentėms, akinių nuo saulės rėmeliams, vietoj medienos – lengviems baldams ar baldų detalėms.
![Puodeliai buvo įvertinti „Red Dot“ apdovanojimu](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/c9d42ff0-7d52-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Kiek tirščių reikia vienam puodeliui pagaminti?
Startuolio komunikacijos vadovės A. Paulus teigimu, kiekvienai indų partijai reikia truputį pakoreguoti ingredientų sudėtį, nes įvairūs faktoriai (pupelių kokybė ir struktūra, malimas ir pan.) turi įtakos kavos tirščių savybėms. Bet ji patikino, kad nei viena kavos rūšis (arabika, robusta, liberika, braziliška ir pan.) šiame procese neatrodo geresnė už kitą.
„Kaffeeform“ yra ne tik kavos puodeliai, tai yra pati medžiaga, – sako Anika. – Mūsų tikslas yra ilgainiui pakeisti iš iškastinių žaliavų gaminamą plastiką mūsų unikaliu ekologiškų medžiagų mišiniu. Šiuo metu tiriame naujas jo panaudojimo dizaine, interjere ir net madoje galimybes, tačiau galvojame ir plačiau. Vienu metu galime pirmyn žengti tik vieną žingsnį, bet mūsų galvos sprogsta nuo idėjų.“
Berlyno Kroicbergo rajone įsikūręs startuolis kavos tirščių gamybai – apie 150 kg kas savaitę – gauna iš aplinkinių kavinių ir kompanijų, kurių biuruose geriama kava. Anikos teigimu, vienam espreso puodeliui pagaminti reikia maždaug 80 gramų tirščių – kiek susidaro išgėrus šešis tokius puodelius.
![Naujausias „Kaffeeform“ gaminys – puodeliai kavai išsinešti](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/cad06a40-7d52-11ed-93db-c1fc3aed5aa7.jpg?noup&w=400)
Gal prisiekęs kavos gerbėjas, sukaupęs namuose nemažai tirščių, gali atkeliauti į „Kaffeeform“ ir išmainyti juos į naują puodelį ar bent tikėtis nuolaidos? „Mes keliame labai aukštus ekologinius ir etinius reikalavimus kavos tirščiams, dirbame ranka rankon su kavinėmis ir partneriais, – pabrėžė pašnekovė. – Deja, žmonės negali mums patys atnešti kavos tirščių.“
Per metus vokietis išgeria daugiau nei 160 litrų kavos
Startuolyje dirba vos keturi žmonės. Todėl tirščius surenka ir džiovina, o vėliau – pagamintus indus užsakovams išvežioja partneriai. Jie gaminami ne Berlyne, šios paslaugos perkamos. „Kaffeeform“ savos parduotuvės, į kurią būtų galima užsukti ir pačiupinėti puodelius, neturi, juos siūlo tik savo interneto puslapyje.
Bet jie parduodami daugelyje parduotuvių ir kavinių visoje Europoje, planuojama žengti ir į Japoniją, kavos iš jų galima atsigerti kai kuriose kavinėse, juos savo biurams užsisako ir įvairios kompanijos. Naujieji puodeliai buvo naudojami ir kavos festivalyje Berlyne.
![Tirščių savybėms turi įtakos kavos malimas, bet ne rūšis](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/caae6350-7d52-11ed-b50f-6fa38dc383a6.jpg?noup&w=400)
„Kaffeeform“ misija – vystyti socialiai atsakingą, etišką ir aplinkai draugišką verslą. Ši komanda yra paskaičiavusi, jog kasdien visoje Europoje lieka apie 8 mln. kg tirščių. Vien Vokietijoje statistinis gyventojas kasmet išgeria vidutiniškai 162 litrus kavos. Lietuvoje kavos kasmet išgeriama apie 13 tūkst. tonų. Prie tirščių dar reikėtų pridėti vienkartinius puodelius, kurie taip pat virsta šiukšlių kalnais.
Juliano sugalvotas būdas suderinti aplinkosaugą, dizainą ir verslą pernai „Red Dot“ apdovanojimuose pelnė startuoliui įvertinimą „Best of the Best“.
Idėją verslui pakišo panešiotos kojinės
Susikurti indą ar kitą daiktą iš kavos tirščių galima ir pačiam. Lietuvoje organizuojamos įvairios dirbtuvės, kur mokoma gaminti iš kavos tirščių ir vaško mišinio.
![Puodeliai atlaiko ne tik karštį, bet ir krytį iš nedidelio aukščio](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/cad74810-7d52-11ed-9946-5b4e55321c77.jpg?noup&w=400)
Kavos tirščiai gali būti naudojami ne tik keramikoje, buityje, grožiui puoselėti ar ateičiai išburti. Vienas taivanietis sugalvojo būdą juos paversti drabužiams tinkamu pluoštu. Audinys „S.Cafe“, kurio 1,2-1,5 proc. sudaro kavos tirščių nanodalelės, tiekiamas „American Eagle“, „Timberland“, „L.L. Bean“ ir dar beveik 110 kompanijų. Dažniausiai jis naudojamas sportinei aprangai ir apatiniams drabužiams.
„BBC Capital“ prieš gerus porą metų rašė apie JAV drabužių įmonę „Ministry of Supply“. Jos steigėjas Amanas Advanis, prieš tai dirbęs verslo konsultantu ir nemažai skraidęs, nemėgo, kad kojinės vakarop nuo prakaito sudrėkdavo. Tad vaikinas viršutinę kojinių dalį nukirpdavo ir prisiūdavo prie prakaitą sugeriančių sportinių kojinių apačios. Kai 2012-aisiais su bendramoksliais iš Masačusetso technologijų universiteto įkūrė vyriškų drabužių įmonę, Amanas išgirdo, kad ir pirkėjams nepatinka nemalonų kvapą skleidžiančios kojinės.
![Vienam mažiausiam puodeliui pagaminti reikia po 6 espreso porcijų likusių tirščių](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/cab62b80-7d52-11ed-954d-25c8381c7fc7.jpg?noup&w=400)
Verslininkas prisiminė, kad kvapą neutralizuoja kava – juk parfumerijos parduotuvėje būna padėta būtent jos pupelių. Tai pakišo mintį sukurti kojines, kurių 40 proc. sudaro perdirbtas poliesteris su kavos mase. Sutelktinio finansavimo platformoje šiam gaminiui jis surinko daugiau nei 200 tūkst. JAV dolerių.
Ant kavos tirščių taip pat galima išsikepti mėsos – britų įmonė „Bio-Bean“ sugalvojo iš jų gaminti briketus, kurie neišskiria anglies dvideginio ir neskleidžia kavos aromato. Kita britų kompanija siūlo kavos tirščiais tręšti augalus ir kovoti su šliužais. Londonietė Rosalie McMillan juos paverčia papuošalais, o indonezietis Ghidaq al-Nizaras – menu. Naudodamas teptuką, dantų šepetėlį, kavos tirščius, kavos lašus ir klijus, jis sugalvojo kurti piešinius ant keramikos, melamino ir sausų lapų, kuriuos ne tik eksponavo parodoje, bet ir ėmė nepigiai pardavinėti.