Padarė tai, ko kiti nesugebėjo
Verslą pradėjusi su 63 telyčiomis ir trimis buliais, bendrovė jau po metų galvijų skaičių padvigubino. Visgi it ant mielių augantis verslas turėjo ir savų iššūkių – tinkamas organinių trąšų (mėšlo) sutvarkymas. Netinkamai laikant įvairių rūšių mėšlą bei srutas galima užteršti aplinką ir gruntinius vandenis.
„Kai tik mūsų bendrovei iškilo mėšlo tvarkymo problema, pabandėme sumažinti problemos „tūrį“ arba mėšlo apimtį. Mūsų minčių realizuoti nepavyko, tad kreipėmės į Aleksandro Stulginskio universiteto mokslininkus, o konkrečiai į doc. dr. Juozą Pekarską, kuris jau senokai dirbo su panašaus pobūdžio klausimais. Išdėstėme mokslininkams savo problemas ir norus, o jie pasiūlė sprendimą – problemą (mėšlą) paversti galimybe (trąša)“, - pasakojo R. Bilskis.
![Verslo ir mokslo partnerystė pasiteisino](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/6642ad10-7aad-11ed-9ba9-b18025fcdff5.jpg?noup&w=450)
„Iki šiol Lietuvoje nebuvo pagaminta stabilių organinių trąšų granulių, kurias būtų galima naudoti žemės ūkio augalų tręšimui. Tai bandė padaryti ne viena firma, bet nesėkmingai. UAB „Agrolinija“ specialistai pagamino pirmas granules iš mėsinių galvijų mėšlo komposto. Po to su mokslininkų pagalba prasidėjo granuliavimo proceso ir pačių granulių tobulinimas, visa tai pritaikant naudojimui žemės ūkio augalų tręšimui“, - lūžį rinkoje savo mokslinėje ataskaitoje 2013 m. aprašė doc. dr. J. Pekarskas.
Sėkmę liudija tiek tyrimai, tiek pelnas
Šios trąšos - vienintelės tokios Lietuvoje, o šiuo metu patentų patikėtinė tikrina ar yra produkto analogų Europoje.
![dr. Ronaldas Bilskis (dešinėje) ir ASU rektorius prof. Antanas Maziliauskas](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/65344a50-7aad-11ed-9ba9-b18025fcdff5.jpg?noup&w=450)
Direktoriaus žodžius patvirtina ir moksliniai tyrimai – naujosios trąšos ne tik padeda atstatyti per pastaruosius metus labai sumažėjusį humuso kiekį dirvoje, tačiau ir sprendžia laukų rūgštingumo problemą.
„Granuliuotos komposto trąšos turėjo esminę įtaką vasarinių kviečių grūdų ir bulvių gumbų derlingumui. Tai daro didelę įtaką vasarinių kviečių grūdų cheminės sudėties rodikliams. Granuliuotos komposto trąšos po vasarinių kviečių derliaus neturėjo įtakos dirvožemio pH rodikliui, bet ženkliai didino dirvožemyje judriųjų fosforo ir kalio, bendrojo azoto ir organinės anglies kiekį“, - rašė doc. dr. J. Pekarskas.
Šiuo metu mėšlo tūris sumažintas 10 kartų, neprarandant gerųjų savybių, kurios reikalingos trąšų sektoriuje. Visa pagaminta produkcija šiuo metu realizuojama Lietuvoje ir Latvijoje. Pradėjus gaminti naują produktą - skystas organines ekologiškas trąšas – tikimasi praplėsti realizacijos plotus. Galvijų mėšlo kompostavimas pagal svarbą artėja prie pagrindinės bendrovės veiklos. Šiuo metu pajamos, gautos iš trąšų pardavimų, beveik pasivijo pagrindinės įmonės verslo šakos (galvijų auginimo) pajamas.
Svarbiausia – neklijuoti etikečių
Iš kraikinio galvijų mėšlo ir pašarų likučių pagamintos organinės trąšos – ne tik įmonės lankstumo, tačiau ir sėkmingo mokslo ir verslo bendradarbiavimo įrodymas. Bendrovės „Agrolinija“ vadovas įsitikinęs, kad tokie projektai naudingi abejoms pusėms.
![Verslo ir mokslo partnerystė pasiteisino](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/652a5f40-7aad-11ed-b580-c7b813ff7c6d.jpg?noup&w=450)
Jo teigimu, bendrauti su mokslininkais tikrai nėra sunku.
„Paprasčiausiai tiek verslui, tiek akademinei visuomenei reikia pasistengti suprasti vieni kitus, įsigilinti į partnerių lūkesčius ir būti sąžiningiems. Esant tokioms sąlygoms bendravimas negali nepavykti. Stereotipais mąstyti nėra gerai. Nereikia klijuoti etikečių atskiroms visuomenės grupėms. Kiekvienas iš mūsų yra labai indvidualus ir savitas. Kai yra bendri tikslai ir siekiai, tai suvienija ir labai skirtingus žmones, o pasiekti tikslai suteikia pasitenkinimo“, - teigė direktorius.
Paklaustas, kas trukdo glaudesniam verslo ir mokslo ryšiui, direktorius akcentavo susikalbėjimo trūkumą.
„Dažnai verslininkai spaudžia mokslininkus, kartais nenori jų suprasti. Kai kurie eksperimentai, ypač biologinėje srityje užtrunka ilgiau, o kai kurie verslininkai nori rezultatą gauti kuo greičiau. Tai yra neįmanoma. Turi būti supratimas. Verslininkai turi suprasti mokslininkus ir atvirkščiai. Jie turi aiškiai žinoti, ko vieniems iš kitų reikia. Tereikia kantrybės ir supratimo“, - apie kelią į sėkmingą partnerystę su mokslu kalbėjo R. Bilskis.
Lietuvoje mokslo ir verslo bendradarbiavimą skatina Europos Sąjunga. Praėjusiame ES finansiniame laikotarpyje daugiausia dėmesio ir lėšų, skatinant mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrą, teko integruotų mokslo, studijų ir verslo centrų infrastruktūros projektų įgyvendinimui. 2007 – 2013 m. finansavimo laikotarpiu buvo kuriami tyrimų centrai, mokslo ir technologijų parkai, technologijų perdavimo centrai, įsigyta būtina laboratorinė įranga. Šiuo pagrindu Lietuvoje buvo sukurti penki verslo ir mokslo slėniai: „Saulėtekio“ ir „Santaros“ Vilniuje, „Santakos“ ir „Nemuno“ Kaune, taip pat „Jūrinis“ Klaipėdoje.