O sveikos mitybos pagrindą turėtų sudaryti įvairios daržovės. Vasarą jų valgome į valias, tačiau ką daryti žiemą? Taip, galima prekybos centruose pirkti atvežtines daržo gėrybes. Tačiau jei daržoves auginate patys, o vasaros derlius buvo gausus ir jų liko? Vieni iš populiariausių būdų, padedantys išsaugoti savo užaugintų daržovių derlių, – jų marinavimas ir rauginimas. O į stiklainius „sukišti“ galima bene viską: moliūgus, morkas, patisonus, burokėlius ir daugelį kitų, organizmui nepaprastai naudingų, daržovių.
„Visos daržovės yra naudingos. O vertingiausios yra tos, kurios auga regione, kuriame gyvename bei yra užaugintos natūralaus sezono metu“, – teigia gydytoja dietologė Evelina Cikanavičiūtė.
Medikė sutiko papasakoti apie konservuotas daržoves, jų naudą bei maistines savybes. Gydytoja taip pat nurodė, kodėl taip apdorotų daržovių svarbu nepadauginti.
Būdas prailginti produktų galiojimo laiką
Gydytoja E. Cikanavičiūtė paaiškina, kad konservavimas, išvertus iš lotynų kalbos, reiškia išsaugojimą.
„Šiltojo sezono derliaus, pavyzdžiui įvairių daržovių, grybų, vaisių, uogų konservavimas labiausiai pagelbėdavo senovėje, kai produktus reikėjo išsaugoti žiemai taip, kad jie nesugestų. Šiais laikais tam iš dalies pasitarnauja šaldytuvai. Taip pat ir parduotuvėse galima įsigyti platų asortimentą nesezoninių daržovių ir vaisių. Mėsa, žuvis ir jūros gėrybės bei jų produktai taip pat gali būti konservuojami, bet tai nėra taip populiaru buityje, kaip pramonėje“, – teigia pašnekovė.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/ee4d6320-7e3c-11ed-b757-7dece7cc14cd.jpg?noup&w=400)
Anot jos, kasdienėje kalboje vartodami žodį konservavimas, dažniausiai turime omenyje įvairių maisto produktų uždarymą į stiklainius ar skardines. Tokiu būdu marinuoti produktai išlaikomi ne tik mėnesius, bet net ir metus.
„Paprastai rauginimas produkto galiojimo laiką prailgina ženkliai mažiau. Esminis skirtumas tarp šių konservavimo būdų yra temperatūros veiksnys. Raugiant produktus jie turi būti švariai nuplauti, bet ne sterilūs ir rauginami vėsioje aplinkoje. Marinuojant nuplauti produktai užpilami verdančiu vandeniu arba patys verdami ir tuomet sandariai uždaromi į pasirinktą tarą. Be to, rauginant reikalingas tik vanduo ir druska, o marinuojant ir rūgštis bei cukrus“, – paaiškina medikė.
Anot jos, visi būdai, padedantys išsaugoti savą užsiaugintą daržo derlių – sveikintini. Tačiau svarbu daržoves ne tik pasiruošti, tačiau ir reguliariai vartoti, o ne laikyti rūsyje.
Probiotikų nauda – nenuginčijama: konservuotos daržovės – puikus jų šaltinis
E. Cikanavičiūtė teigia, kad bet koks fermentuotas maistas pasižymi gerosiomis bakterijomis – probiotikais.
„Jie padeda mūsų žarnyne sukurti bakterijų pusiausvyrą arba sveiką mikrobiotą. Žarnyno mikrobiota kovoja su ligas sukeliančiomis bakterijomis, yra svarbi sklandžiai imuninės sistemos veiklai bei yra organizmo apsauga nuo įvairių infekcijų“, – pasakoja pašnekovė.
Taip pat, anot jos, kadangi dažniausiai marinuojamos bei rauginamos yra būtent daržovės, grybai, vaisiai ir uogos, todėl šie produktai žmogaus organizmą praturtina ir kitomis naudingomis medžiagomis: skaidulomis, vitaminais, mineralinėmis medžiagomis, bioktyviomis medžiagomis, vandeniu.
![Evelina Cikanavičiūtė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/fddd4dc0-e5f4-47b6-9174-28b9bd4fe496.jpg?noup&w=400)
„Taip pat fermentacijos metu bakterijos gamina kai kuriuos B grupės vitaminus ir K vitaminą bei bioaktyviąsias medžiagas, pasižyminčias antioksidacinėmis savybėmis“, – teigia specialistė.
Kodėl svarbu nepadauginti: svarbiausia – viena priežastis
Vis dėlto, kalbėdama apie raugintų bei marinuotų daržovių naudą, dietologė pamini ir priežastį, kodėl taip apdorotų daržo gėrybių svarbu nepadauginti.
„Nepaisant to, kad rauginti produktai yra vienas iš geriausių probiotikų šaltinių, juose gausu kito elemento, kuris rekomenduojamas atsakingai riboti, siekiant sumažinti lėtinių ligų riziką. Tai – druska“, – sako pašnekovė.
Anot jos, gausus druskos vartojimas yra siejamas su širdies ir kraujagyslių ligų, skrandžio vėžio, nutukimo, osteoporozės, inkstų ligų rizika.
„Rekomenduojama druskos suvartoti iki 5 gramų per dieną. 2018–2020 metais atlikto „Natrijod“ tyrimo duomenimis, lietuviai suvartoja dvigubai daugiau druskos, nei rekomenduojama. Svarbu žinoti tai, kad didžioji dalis druskos suvartojama nesąmoningai – valgant rūkytą, sūdytą, vytintą, konservuotą maistą, pusgaminius, greitą maistą, duonos gaminius ir pieno produktus, daugiausiai sūrius“, – pasakoja medikė.
Ji nurodo, kad vieni tokių produktų yra ir raugintos ar marinuotos daržovės. Todėl būtent dėl šios priežasties jos turėtų būti vartojamos saikingai.