Pasak gydytojo chirurgo, karpas sukelia žmogaus papilomos virusas (ŽPV), kurio tipų yra labai daug, o keli iš jų sukelia pakitimus odoje. Kaip dažnai žmogus užsikrečia karpomis ar papilomomis, daug nulemti gali ir imunitetas. Vaikai, kurių imunitetas yra silpnesnis nei suaugusių, dažniau turi karpas.
Dar vieni vartai infekcijoms yra odos pažeidimai, kai į pažeistą odą patenka virusai ir po kurio laiko toje vietoje atsiranda karpa.
„Buvo pacientų muzikantų, kurie nuolat turėjo kontaktą su muzikos instrumentais, dažnai karpos pasitaiko ir statybininkams, kurių rankos sausos, suskilinėjusios. Baseine, jei žmonės vaikšto be šlepečių, gali greičiau pagauti virusus per mikro odos įtrūkimus. Karpas gali skatinti darbas, kuris susijęs su žalia mėsa ar nuolatiniu pirštinių dėvėjimu“, – sakė A. Mordas.
Virusas į odą gali patekti tiesiogiai nuo kito žmogaus arba per daiktus – pirštines, rankšluosčius, šlepetes.
Nuolatinės vis atsirandančios karpos gali signalizuoti apie labai prastą imunitetą ir net jį silpninančias ligas, pavyzdžiui, ŽIV.
Kartais netgi navikas gali būti palaikytas karpa.
![Karpos](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/0deb3840-7dc2-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
„Deja, taip, pasitaiko tokių atvejų, nors jie labai reti. Žmonės kartais patys gydo karpas, kaip išmano, degina, bet iš tiesų ten būna ne karpa, o apgamas, kuris vėliau gali suvėžėti. Gali būti visai ne karpa, o kito odos naviko pradžia, kai kraujuoja, šlapiuoja, didėja, vis bandoma gydytis pačiam, o galiausiai jau ateina su dideliu naviku. Toks atvejis yra buvęs“, – sakė gydytojas chirurgas.
Ne iškart aišku ir gydytojams, tai karpa ar navikas. Tokiu atveju galima paimti biopsiją ir ištirti, koks tai darinys.
Pasak pašnekovo, paprastos mažos karpos ar papilomos grėsmės nekelia, tačiau jos gali daugintis, sukelti estetinį ar fizinį diskomfortą.
„Karpa, augdama ant pado, neturi galimybės augti į išorę, ji nuolat spaudžiama gilyn, didėja ir sukelia skausmus. Tada dažniausiai tenka eiti pas gydytojus“, – kalbėjo A. Mordas.
Kaip gydomos karpos
Karpų gydymui geriamų vaistų nėra, jos gydomos rūgštinėmis priemonėmis, šaldymu skystu azotu arba lazeriu.
„Galima nueiti ir į mišką, paimti ugniažolę ir bandyti gydyti, kartais visai gerai su ja sekasi. Bet galima nueiti ir į vaistinę, kurioje yra preparatų. Karpų gydymui namuose gali prireikti kelių mėnesių. Jei niekaip nepavyksta namuose susitvarkyti su jomis susitvarkyti, jų daugėja, jos didėja, skauda, tada tikrai verta kreiptis į gydytojus“, – sakė A. Mordas.
Gydant karpą, kartą per savaitę reikia nuimti negyvą odos paviršių, kuris trukdo į vidų prasiskverbti vaistams ir paveikti virusus. Pasak gydytojo, geriausia vaistus tepti po vonios, kai oda suminkštėjusi.