Santaros klinikų profesorius, Nefrologijos centro vadovas dr. Marius Miglinas sutinka, kad per karantiną išsitrynus darbo ir poilsio balansui, užgriuvus buitiniams namų rūpesčiams, dalis žmonių pamiršo skirti dėmesio savo sveikatai, dėl to specialistai fiksuoja lėtinių ligų paūmėjimą.
„Labiausiai turėtų susirūpinti vidutinio ir vyresnio amžiaus žmonės. Širdies siunčiami signalai gali būti labai subtilūs, todėl vyresniems nei 40 metų žmonėms rekomenduojama kasmet reguliariai apsilankyti pas specialistus“, – pranešime žiniasklaidai sako dr. M. Miglinas.
Gydytojas pastebi, kad pandemijos metu vizitų pas šeimos gydytojus sumažėjo 10–20 proc., todėl nediagnozuojamos ligos, neatliekami tyrimai, jau gydomiems pacientams nesuintensyvinamas gydymas.
![širdis](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/229236a0-7ddf-11ed-a027-29ed55e34c8c.jpg?noup&w=400)
Apie širdies problemas gali įspėti dusulys, aukštas spaudimas, apie inkstų – patinimai, dilgčiojimai juosmens srityje, noras dažniau nei kartą per naktį šlapintis.
„Tačiau iki gana vėlyvų ligos stadijų simptomai dažniausiai būna nejaučiami, todėl reikia tikrintis profilaktiškai. Jei žmogus turi vieną problemą, medikai rekomenduoja patikrinti ir kitus minėtus organus, nes kuo daugiau rizikos veiksnių, tuo didesnis pavojus.“ – įspėja Santaros klinikų profesorius.
Gydytojas atkreipia dėmesį, kad apie širdį ir inkstus reikėtų kalbėti vienu metu.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/244b3b10-7d4c-11ed-954d-25c8381c7fc7.jpg?noup&w=400)
„Aukštas kraujospūdis, per didelis druskos kiekio suvartojimas, per mažas judėjimas, antsvoris gali privesti ir prie inkstų ligų. Visi paminėti dalykai sendina kraujagysles, jos tampa neelastingos, dėl to gali nukentėti ne tik širdis bei inkstai, bet ir smegenys“, – pastebi gydytojas.
Aukštas kraujo spaudimas gali ypač paveikti smegenis, gali padėti nerimas. Nediagnozuojamos ir negydomos širdies bei inkstų ligos gali tapti netgi insulto priežastimi. Pasak gydytojo, vienas didžiausių kraujo išsiliejimo į smegenis rizikos veiksnių yra padidėjęs kraujospūdis.
Kraujospūdį matuokite reguliariai
Dr. M. Miglinas pataria kraujospūdį matuoti reguliariai, tam geriausia turėti kraujospūdžio matavimo aparatą namuose. Siektinas kraujospūdis turėtų būti ne didesnis nei 140/90. Kraujospūdį galima pasitikrinti ir vaistinėje, rekomenduojama tai daryti reguliariai.
![Jovita Juodsnukytė](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/14089c20-7306-11ed-a55d-d7593469e146.jpg?noup&w=400)
Vaistininkė Jovita Juodsnukytė sako, kad kraujospūdį vaistinėje pasimatuoti dažniausiai papildomai rekomenduoja tiems, kurie skundžiasi galvos skausmu, bendru silpnumu. Farmacininkai pastebi, kad nors aukštas kraujospūdis dažnai vadinamas tyliąja liga, organizmas tiesiog pripranta prie tokios savijautos, ją būtina kontroliuoti.
Kraujospūdis turėtų būti matuojamas reguliariai – ryte ir vakare. Vis dėlto svarbu atkreipti dėmesį, kad tiksliems rezultatams įtakos turėti gali daugybė veiksnių. Vaistininkė pataria matuoti kraujospūdį praėjus bent valandai po valgio, būti nusiraminus, sėdėti patogiai ir neįsitempus.
Suvalgome dvigubai daugiau druskos nei rekomenduojama
Specialistas atkreipia dėmesį, kad mityba irgi yra labai svarbu, norint išvengti širdies ir inkstų ligų. Naujausiais duomenimis, žmonės, kurie maitinasi pagal Viduržemio jūros dietą, jaučia mažiau nerimo, todėl turi mažesnį kraujo spaudimą ir apskritai būna sveikesni. Lietuviams rekomenduoja maisto racione sumažinti cukraus, druskos ir angliavandenių kiekį.
Vartojami angliavandeniai turėtų būti su mažesniu glikeminiu indeksu, pavyzdžiui, rudieji ryžiai, ankštinės daržovės, pilno grūdo produktai. Patariama vengti cukraus, saldumynų ir saldžių kepinių, duonos su dideliu cukraus kiekiu. Rekomenduojama rinktis maisto produktus, kuriuose yra iki 5 g cukraus šimte gramų produkto.
![Druska](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/4d79d530-7c63-11ed-b50f-6fa38dc383a6.jpg?noup&w=400)
Gydytojas pastebi, kad tyrimai rodo, jog Lietuvoje dažnai nusižengiama sveikos mitybos taisyklėms. „Neseniai atliktas tyrimas parodė, kad Lietuvoje suaugę žmonės suvartoja dvigubai daugiau druskos nei rekomenduoja Pasaulio sveikatos organizacija. Jos ne tik per daug dedame į maistą, bet per daug būna ir jau paruoštuose produktuose“, – įspėja dr. Marius Miglinas. Patariama vartoti maisto produktus, kuriuose yra iki 1,5 g druskos šimte gramų.
Pasak dr. M. Miglino, druskos beveik neįmanoma gauti per mažai, nes jos yra visur. „Iš tikrųjų visas maistas turi pakankamai druskos, todėl jo papildomai sūdyti nereikėtų. Geriausia sūdyti maisto ruošimo pabaigoje, tada geriau jaučiamas druskos skonis ir reikia mažesnio jos kiekio. Svarbiausia skaityti maisto etiketes ir atsirinkti geriausius produktus.“ – teigia dr. M. Miglinas.
![Širdies ir kraujagyslių ligos](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/cc659cb0-7db4-11ed-b757-7dece7cc14cd.jpg?noup&w=400)
5 specialisto patarimai, norint išvengti širdies bei inkstų ligų:
1. Reguliariai tikrintis kraujo spaudimą.
2. Kasmet darytis bendrą kraujo tyrimą.
3. Reguliariai atlikti inkstų veiklą atspindinčius kraujo tyrimus.
4. Reguliariai atlikti šlapimo tyrimą.
5. Vidurinio amžiaus žmonėms reguliariai tirtis cholesterolio lygį.