Akivaizdu, kad mūsų gyvenime labai daug dalykų paremta įpročiais (kiti juos vadina refleksais). Tačiau esminis šių dviejų sąvokų skirtumas tas, kad refleksai nuo mūsų pačių nelabai priklauso, o įpročius mes galime ugdyti. Jei vaikystėje mama buvo įpratinusi, kad geriausia pusryčiams prisikirsti daug sumuštinių su dešra ir storu sviesto sluoksniu, suaugę mes patys priimame sprendimus, ką valgyti.
Pirmas ir svarbiausias įprotis
Valgymo režimas - įprotis, sveikatai turintis daugiausiai teigiamos įtakos. Jį įgijus organizmas visą laiką gauna pakankamai maisto. Mums psichologiškai labai svarbu žinoti, kad gausime reikalingų maistinių medžiagų nuo ryto, kai pabusime, iki vakaro, kai jau ruošimės eiti miegoti. Deja, kai sugalvojame kardinaliai pakeisti savo mitybos įpročius, laikomės dietų, mūsų kūnas patiria labai didelį stresą. Jis nesuvokia mitybos pasikeitimų ir režimo sugriuvimo, todėl pradeda kaupti atsargas.
Valgymo režimą (laikotarpį tarp pusryčių, pietų ir vakarienės) reikėtų reguliuoti atsižvelgiant į tai, per kiek laiko pavalgius skrandis ir vėl lieka tuščias. Dietologai teigia, kad maistą mūsų organizmas virškina maždaug 3-5 valandas. Viskas priklauso nuo to, ką valgėme.
Dar vienas svarbus įprotis
Svarbu, kad maistui ir pačiam valgymo procesui skirtumėte pakankamai dėmesio. Tai neturi būti tik fiziologinis poreikių patenkinimas. Jokiu būdu neužsiimkite kita veikla (knygos skaitymu, televizijos žiūrėjimu). Geriausias įprotis - valgymas prie stalo. Neskubėkite, mėgaukitės kiekvienu kąsniu. Ir visada prisiminkite - maistas yra nuostabus malonumas, kuriuo būtina mėgautis!
Kodėl niekaip nepavyksta?
Blogų mitybos įpročių susiformavimui didžiausią įtaką turi blogos emocijos ir neigiama mūsų psichologinė būsena. Jei šeimoje yra kažkokie konfliktai, tai pietavimas sukels tik labai daug streso. Tai dažnai skatina apsivalgymo priepuolius.
Jokiais būdais neverskite vaikų valgyti tai, kas jiems labai nepatinka. Taip jiems visam gyvenimui gali susiformuoti neigiamas požiūris į maistą.
![](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/6df35360-796e-11ed-8ced-6f58a6938111.jpg?noup&w=400)
Dienoraštis, kuris pakeis jūsų mitybos įpročius
Amerikiečių mitybos specialistai tvirtina, kad pažinti savo valgymo įpročius, sėkmingai juos keisti ir lieknėti padeda dienoraščio rašymas. Jums tereikės kiekvieno valgio metu surašinėti viską, ką dedate į burną. Jokiais būdais nesistenkite gudrauti prieš save ir kitus (jei kažkam planuojate parodyti dienoraštį), nes tai neatneš jokios naudos, o dienoraščio rašymas bus netikslingas laiko gaišimas. Remiantis mokslininkų atliktais tyrimais, linkę pilnėti žmonės pildydami dienoraštį ir vertindami savo mitybą bei fizinį aktyvumą nesąmoningai maždaug 30 proc. sumažina suvartojamo maisto kiekį ir 10 proc. padidina fizinį aktyvumą.
Labiausiai dienoraštis tinka žmonėms, kurie yra įsitikinę, kad valgo labai nedaug, tačiau kilogramų vis daugėja. Kai jie pradeda užrašyti kiekvieną savo kąsnį, supratimas labai greitai ateina. Į dienoraštį reikia surašyti ne tik tai, kas keliauja į mūsų pilvukus per pagrindinius valgymus - pusryčius, pietus, vakarienę, tačiau ir kiekvieną užkandį. Dienoraštis padės demaskuoti kalorijas, kurias jus taip puikiai slapstydavote.
Kaip rašyti?
Į dienoraštį reikia tiksliai įrašyti, ką valgome, geriame, kokiais kiekiais tai darome. Užsirašykite ir laiką bei vietą. Skaičiuokite kalorijas. Sugalvokite sau tikslą - kiek kalorijų per dieną neturėtumėte viršyti. Taip pat apibūdinkite savo nuotaiką ir alkį (ar buvote laimingi, ar susinervinę ir t.t.). Greitai pastebėsite, kad tai naudingas ir linksmas žaidimas. Sėkmės!