Kaip teigiama pranešime, tolimų žvaigždžių, egzoplanetų, Visatos ir tamsiosios materijos tyrimams būtina turėti tikslius ryškumo parametrų ir atstumų duomenis. Žvelgiant iš Žemės žvaigždžių ryškumas kinta priklausomai nuo atstumo, žvaigždės tipo, gyvavimo stadijos.
Tikslius ryškumo, atstumo ir kitus duomenis padės nustatyti sukalibruoto ryškumo dirbtinė žvaigždė.
NASA praneša, kad ši žvaigždė danguje virš JAV sužibs 2029-aisiais. Landolto misijos, pavadinta astronomo Arlo Landolto garbei, metu dirbtinė žvaigždė (specialus kosminis palydovas) skleis sukalibruotą šviesos šaltinį 35 785 km aukštyje virš Žemės.
Dirbtinę žvaigždę sudarys regimosios (VIS) ir du artimųjų infraraudonųjų spindulių (NIR) lazerių komplektai, skirti sukurti dirbtinę žvaigždę. Apie dirbtinės žvaigždės ryškumą ir ar ji matysis plika akimi nepranešama.
![NASA į kosmosą siųs dirbtinę žvaigždę](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/666f6520-2205-4564-9d59-b17c085d0300.jpg?noup&w=400)
Pirmaisiais metais dirbtinė „žvaigždė“ skries sinchronizuota orbita virš JAV. Šis objektas į Žemę skleis nustatytą fotonų emisiją, kurią fiksuos teleskopai žemėje. Stebėdami sukalibruotą šviesos šaltinį astronomai galės atlikti dominančių kosminių objektų tyrimus, pavyzdžiui, nustatyti tikslų ryškumą.
„Mūsų tikslas yra išsiaiškinti, ar kitose planetose, skriejančiose aplink kitas žvaigždes, gali būti vandenynų, kuriuose, tikėtina, galėtų būti tinkama aplinka gyvybei. Todėl kiekvieną tiriamai žvaigždei reikia nustatyti, kiek energijos iš jos sklinda, kiek nuo jos yra nutolusi tyrinėjama planeta“, – pranešime aiškino Floridos universiteto astronomijos docentė Jamie Tayar.
![NASA į kosmosą siųs dirbtinę žvaigždę](https://images.delfi.lt/media-api-image-cropper/v1/666f6520-2205-4564-9d59-b17c085d0300.jpg?noup&w=400)
Skaičiuojama, kad dirbtinės žvaigždės misijos metu pavyks nustatyti milijonų žvaigždžių ryškumą. „Tokius matavimus galima atlikti tik kosmose turint dirbtinę žvaigždę, kai tiksliai žinomas fizinis fotonų srautas“, – aiškino Džordžo Masono universiteto fizikos ir astronomijos docentas Peteris Plavchanas.
Tikimasi, kad misijos metu bus nustatytos gyvybei tinkamose zonose aplink žvaigždes skriejančios egzoplanetos. Ir, galų gale, priartėti prie vieno didžiausių žmonijos klausimų – ar Visatoje mes esame ne vieni?
Parengta pagalbaas.aas.org, University of Florida, NASA, IFLScience, Delfi arch. inf.